io5. 

 POPULUS Tremula. 



Asp. Darrpoppel, På- Finska: Ilaapa. På Lappska: Supp: 



Löfven äro nästan runda, i brädden tandade 

 och på båda sidor glatta. Blachtjelkarne äro 

 hoptrjckle. 



Lnin. Fl. Su. p. S57- ^'- aa. Ur mer A. octanclr. Lil/. Sv. Fl. s. 307« 

 Kl. 13. Sam KULLE. Åtskilde. F/scher.str. fkon. TUkt. I- s. 027. ^. ]\TenuanJ. 

 om Aspens ej,eiisk. och nyttii ?Cc. Vvxs. K alm Abo 1759- 4:to Ptothoffs 

 Husli. Magas. 1. s. 25. Linderli. Handlex. för Laiidthush. 8cc. I. s. Sa- 



A, 



Lspträdet iir allmänt i hela Sverige, älskar nägot fuktig 

 jord, men växer äiVen i torr och sandig. Pä i5 eller högst 

 ao är kan stammen vara tjenlig till timmer. Ifrån dess 

 vidt utbredda krypande rötter, uppskjuta en myckenhet 

 telningar, bvilkas blad äro stora och nästan ägglonniga. 

 Dessa kunna omplanteras eller blott fredas lör ohägn^ då 

 man efter några är får en vacker Aspskog. Med störar, 

 som något spetsas i ändan, fortplantas Aspen äfven tidigt 

 om våren. Tili alléer, men ej häckar, tjenar Aspen. De 

 som ämnas till löftägt, böra topphuggas. Bör ej linnas vid 

 åkrar, ängar eller trädgårdar, men är så för vedens nytta, 

 som löftägten till boskapsfoder, af mycket gagn i hushåll- 

 ningen. Förrän bladen utspricka , blommar trädet i April 

 och har han- och honhängen på särskilta stammar. Han- 

 blomstren hysa 8 ståndare och flikiga fjäll, hvilka sednare 

 äfven finnas pä honblomstren, som äga fröhus med 2 rum 

 för små frön, vid hvilka är fästadt ett bomullslikt fjun; 

 honorna sitta inom egna hylsor af fjällen och befrödas 

 derföre med svårighet, hvarföre sällan fröen, som dess- 

 utom sent mogna, äga groningsförmäga. De länga, tunna 

 och spensliga bladstjelkarne, göra att minsta väderpust 

 sätter löfven i rörelse. 



Späda rötterna och äfven knopparna kokas till dekokt, 

 som skall tjena mot gikt, vara blodrenande och nyLtig vid 

 slapphet i tarmkanalen. Till i Skalp, raspad Asprot tagas 

 2 kannor vatten och kokas en timme; deraf drickes i qvar- 

 ter morgon och afton. Om våren ger Aspen liksom Björ- 

 ken (N:o 80.) söt laka, och dess bark kan nyttjas rå eller 

 kokad till boskapsfoder. En del djur äta den hellre än 

 något annat, såsom Bäfrar och Harar; andi-a förtära den 

 gerna t. ex, Elgar, Hjortar, Getter, Får/m. m. Den tor- 



