I Oj. 

 B R Y o X 1 A A L B A. 



iéden. Dess egenskap är i synnerhet alt häftigt laxera, 

 drilVa urin och regler , och stundom väcka kräkning. I syn- 

 nerhet om våren innehåller den en mjölkaktig saft, som 

 samlas på ett dygn, om roten tvert älskares vid jorden och 

 ett kägelformigt hål i den utgräfves, hvilket med det al- 

 skurna stycket täckes. Dosis af denna saft mot vattensot 

 och andtäppa är 2 drakmer till •■ uns eller i matsked i 

 sender, så ofta den sjuka i anledning af dess verkan tror 

 sig kunna tåla det. Bönder fylla hålet i roten med dricka 

 eller öl om aftonen , och förta'ra det nästföljande morgo- 

 nen. Också kan samma hål fyllas med socker, som inom 

 ett dygn smäller och skall då till en matsked i sender 

 vara starkt urindrifvande. ifven har den nyttjats mot ma- 

 skr.r, vid konvulsiva tillfällen och hufvudsvaghet, förmod- 

 ]i^( n då orsaken till sjukdomen varit i underlifvet och 

 laxermedel kunnat gagna. Ett annat sått att af Bryonro- 

 ten bereda låkmedel är, att 2 — 3 lod af färska lindrigt 

 krossade roten , liggas på 'stop vin eller starkt öl; 

 efter ett dygns förlopp är dosis häraf i eller flera glas 

 om dagen. — I pulverform, hvaraf fordom gals i skrupel 

 eller i drakma , kan roten umbäras , emedan kraften ge- 

 nom torkning mycket förloras. — Af saften med terpentin 

 och vax beredes Bryonsallva. — Om roten tvättas, tor- 

 kas, sönderskafves eller rifves till mos och i vatten lemnas 

 att väl upplösas, så fås dcraf stärkelse på botten i kärlet. 

 Med mjöl af säd eller potates och gäst tillredes äfven af 

 denna stärkelsemassa bröd i hungersnöd, liksom af Misne 

 (N:o 39.). — Ibland hemtamda kreerar är geten kan hän- 

 da det enda som förtär växten. 



Tab. — fig. a. en öppnad honblomma med fruktämne 



— b. en dylik hanbloinma båda förstorade — c. ett bär 



— d. ett dylikt afsknyit — e. ett frö; alla dessa 3 ligurer 

 äro i nalurlio •storlek. 



