107. 

 ARUNDO CoLORATA. 



(Plialaris ariuidlnacea et ^ (I picia Linn.) 



B A N D - R ö R. Kaiidgrus. Pi.urflen. 



Bladen äro släta och platta. Bloinnippan är 

 upprätt, grenig, med blommor som sitta hop- 

 gyttrade, vetta åt en sida och äro utnn borst. 

 Blonifoderskaleiz äro enblommiga ocii längre 

 än blomskalen. 



i/7171. Fl. Su. p. 18- Cl. 5. Triandria. 2:iryn. Phalaris arundin. ^yu,?J. 

 Skånska Resa p. 292. L.ilj. Sv. Ff. s. 34. T i\e männ lu gar. atquinn. Pbal. 

 aruiiJ. & aj picta. P. Sällsk. Hiish. Jurn. 1781- Juli s. 25. Hallenb. om F. 

 Aiigskötselns hiiid. och hjeip Pres. Gadd. Åbo 1757. s. 19. B. Bergiu», 

 Tal om Sv. Angsköts. p. 67. Stockli. 8:vo 176g. 



B 



otanisternas mästare, Sveriges^ ja hela verldens oförgät- 

 lige v. Linne hänförde Ba/idruret , iörst till Aiimdo (Hört. 

 Cliffort.) och sedan till Phalaris slägtet. Icke af ett falskt 

 begär, att med nya namn på längesedan kända föremål,, 

 vilja lästa en viss klass Läsares uppmärksamhet — ett fel 

 som likt en skadlig smitta, tyckes mer och mer i natur- 

 vetenskapen utbreda sig — utan af den öfv er tygels en, att 

 Bandgräset lättare, efter sina kännemärken, bör sökas 

 ibland Rörarterne, än viti slägtet Phalaris, har jag vågat 

 ändra Linnéska namnet för detta gräs, och istället antaga 

 flet som Dr. Smith i FL Britt, derpå gifvit. Rörsiägtet 

 (Arundo) igenkännes med 2:ne skal utgörande blomfodret 

 och med qvarsittande ull eller hår, som nedtill omgifva 

 småblomstren, iivilka äro utan borst. Phalaris äger till slägc- 

 karakter, att de enblommiga blomfoderskalcn äro 2, köl- 

 formiga , lika långa och innesluta blomstei-skalen. Vid 

 jemPörelsen emellan dessa karakterer och följande beskiif- 

 ning torde det lätt synas, alt småblomstrens fjun eller ull 

 i synnerhet berättigar bandgräset till en plats ibland Hö- 

 ren. Blomvijjpan, endast under blomningen utbredd, är 

 npprättstående och grenig, n>ed kantiga, korta och' sträf- 

 va smågrenar. Blomstren sitta liksom hopgyttrade i små 

 klasar, Dch äro röda och hvita. Blomfodersknlen äro hop- 

 tryckta, kölformiga , på kölen skrofliga, .Sådriga och spet» 

 siga. Inom hvart par såd.ma , är ett ensamt blomster,. 

 något kortare än blumfoderikalen, lansetllikt, hoptryckt^. 



