ii4. 



ARUNDO Phragmites. 



j.- ..JStrand-röb. Rör. Bladvass. Vass. Kasa. TaJiror, 

 ^ " Skärvass. På Finska : Riicko. Kahilas. 



Blomvippan är stor med många slaka hängan- 

 de och hårlika grenar. Småaxen äggtormi- 

 ga och hvassa. Blomfoderskalen äro mest 5- 

 blommiga. 



Linn. Fl. Su. p. 36. O. 3- Thiandria. 2:gyn. Lilj. Sv. Fl. s. 37.. 

 Kl. 5 Tbe.männingar. K. Patr. Sälisk. Hush. Juni. 1777 — Nov. 5.563. 

 — 177S Jan. s. 6so. — 1751. Jul. s. 25. — 1785. Jan. s. 218. — i793 Jan. 

 S. 20 — 1799- J^i. s. i3. Fisr/ierstr. Ekon. Dikt. I. s. 191. Linders Sv. 

 Färgkonst S:o. 1749S. 102. il/. Lunden Alhandl. om. Vassen. Pres.HELLE- 

 wius. Åbo 1795. 



Oasom grässlag betrakiatit, är Strandroret det största 

 svenska, växer allmänt i kärr^ insj«'Jar ocli äbräddar , har 

 krypande mångårig rot, och blommar i Juli och Ang. 

 Stråen växa blott en sommar, hinna oita till 5 alnars längd 

 och deröfver, äro trinda, knälulla, utan grenar, bladi^^a, 

 med lanscttlika, platta, spetsiga blad, som i kanten äro 

 sträfva, fint sägtandade och finnas stundom brokiga. Biad- 

 slidorna äro cylindriskaj^ strekade och lUan hår. P.lornfo- 

 derskalen äro olika stora, lansettlika, spetsiga, köilormi- 

 ga ; det större af dem 5;ädrigt. Sinäblomstren som de 

 innesluta, äro 4 eller 6, utan borst, med spetsiga blom- 

 sterskål, al" hvilka det yttre är a — 5 gånger längre än det 

 inre som är hårigt i kanten, omoifna vid basen med 

 silkesiik ull. Ung som blomsterskalen,, och uppkonmieu 

 ilrån fruktfästet. Fröet är såsom moget täckt med de till- 

 hårdnade blomsterskalen, och flyger ikring med tilllijelp 

 af Ijunet ellet ullen; om dessa komma i öronen kunna de 

 orsaka döthet. — En besynnerlig artKuändring af strand- 

 röret förekommer med enblomniiga blomfoderskal, stun- 

 dom alldeles toma, klufna i toppen och längre än vanligt. 

 Blomvippan är också mörkare. Hoffman, i Deutschl. 

 ora , kallar den .-^r. pseudo-pJiragmkes. 



Lyckligtvis är detta stora grässlag, hvaraf på flera or- 

 ter och mest i Österbotten, finnes så ymnia tiilaån;^ ett 

 ibland de nyttigare. Om det tidigt alslås, före blomningen 

 och innan det blir fÖr groft, såsom i Juli, är fritt förblad- 

 lös sm. m., så är det i synnerhet för kor, både färsfit ock 

 torkadt, ett godt och begärligt foder, hvaraf mjölkea ö- 



