11^. 



AR.UNDO IMIRAG^tlTE S. 



kas ; den bästa växer i mjuk rlyblandacl jord; den som 

 bergås bland klappur och pä hård sirandbotten, är min- 

 dre saftig och god till foder. Hästar och getter äta det 

 älven. Till taktäckning skola rör, då de riktigt uppläggas 

 och efter det sätt, som med halmtak i Skåne är brukligt, 

 olVerträffa haliuen i varaktighet. Till papper tjena älven 

 Rur, liksom halm, och kunna nyttjas deriill ensamme, ell. 

 i blandning med lumpor; och chiaii papperet ej blir iint, 

 så kan det dock vara passande till tapeter, omslag ocli 

 d\'likt. Elter Rörens vederbörliga rötning, stampning in. 

 ni. las pappersmassa liksom af lumpor. Såsom mattor till 

 drifbänkars betäckning, användas rör i stället för hahn i 

 trädgårdar, och under tak eller på vägorar i rum fästas 

 de, för att qvarhålla gips ell. murbruk. Med blomvippan. 

 .(Rörtopp) färgas yllcgods grönt. Godset betas först i alun- 

 vatten och kokas sedan i vatten med sönderhackade blom- 

 vi{)por, som böra vara i blomma och bruna, ty sedan 

 de blifvit gråaktiga, ijena de ej till färgning. Om något 

 af stråstjelkarne följer med,, skall färgen bli mörkgrön. 

 "Vipporna brukas till stoppning och damqvastar, rören till 

 spolpipor vid väfverier och brandrör i artilleriet. Det är 

 på åkrar ett ogräs, som med mycken svårighet kan utro- 

 tas och är, som sådant, i Halland och Bohus län på san- 

 diga åkrar och älven i ängar, allmänt och visar me- 

 rendels källsåg inunder. — Med fröen, som inknädas i ler- 

 Lållar, hvilka nedsänkas eller kastas i stranden, der maa 

 vill hafva rören växande, fortplantas Strandröret. Detsam- 

 ma kan ock med större fördel ske i gyttjiga hafsvikar, 

 med rötter. Dessa .som äro knäfulla, lingerstjocka, knö- 

 liga, liera famnar långa, stundom alns djupt i jorden, 

 hindra flygsand, göra lugnvatten vid stränderna, fästa 

 myllan och dana derigenom gräsvall, samt orsaka slutligen, 

 tillandningar. — Om de uppskjutande stråen tidigt om 

 sommaren och hösten så djupt man kan afhuggas, skall 

 växten på par år kunna utrotas. I åkrar sker detsamma 

 genom täta diken och djup plöjning, 



Tal), — fig. a. Ett af småaxen med a olikt långa 

 blomfoderskal, inneslutande 5 småblomster. — b. frukt- 

 ämne. — c. ett ensamt småblomster, med sitt yttre blom- 

 sterskal mycket längre än det inre; pensellika fjunet, kän- 

 nemärket för rörslägter, synes älven jemte slåndarne. ■ — • 

 d. ett alskurit stycke af det pipiga strået ell. röret^ med 

 bladlida och en bit af bladet. 



