117. 

 RANUNCULUS Flammula. 



Ältranunkel. Altgräs. IJuegräs. VärkörC. 

 På Finska: Fleifiiruoho. 



Örtstjelken är slak och nedliggande. Blaclenäg^" 

 formigt lansettlika, och försedda med stjelkar. 



Linn. Fl. Su. p. 193. Cl. i3. Polyandr. polygyn. LUj. Sv. Fl. 

 8. 226, Kl. 9. MÅNGMÄ^^Tl^^GAR. JMurr. App. Med. T. 5. p. S6, ri.ot.liof 

 Hush. Magasin. I. s. 705. Vharin. FJammulse Herba. 



A. 



Jtranunkeln äger slägtets alla kännemärken, nemligen 

 5:bladigt Vjlomfoder, 5 — 8 blomblad, som vid basen pä 

 jnra sidan halva liäningshus, liksom en liten klo, med ett 

 hål för håningen, cch frö utan betäckning. Vi halva re- 

 dan anfört af detta slägte en annan art (N:o 17), som saknade 

 några af dessa karakterer. Altranunkelns rot ar mångårig, 

 sammansatt af lina, ganska långa trådar. Stjelkarna äro 

 något nedliggande, bladiga, greniga, trinda och släta. 

 Bladen äro skiftevis sittande, släta, lansettlika, stundom 

 något trubbiga, helbräddade, eller stundom litet sågtanda- 

 de, med rännlika, vid basen utvidgade och längre stjel- 

 kar på de nedre än de öire bladen. Blommorna äro en- 

 samma, upprätta, guldgula, glänsande i toppen af stjelkar- 

 na, med trinda blomstjelkar. Blomfodret tillbakaböjdt. 

 Fröen äro släta. — Blommar från Maj till Aug. och växer 

 allmännast vid insjöar och strömdrag. KjypramuiTi. (Ran. 

 reptans), som är mindre, träffas i S3'nnerbet vid sjösträn- 

 derna i fjälltrakter och har krypande trådlik örtsljelk, 

 som slår rötter, lär icke vara en förändring af denna, utaa 

 en egen art. 



Den Frossa som första gängen anfaller, och som der- 

 före mest besvärar barn och är oordentlig i afseende på 

 fritiderna och feberns återkomst, kallas Altan q\\. Altjros" 

 sa. R.anunkelarten, som af sin föregifna kraft att bota 

 denna sjukdom, har fått sitt namn, verkar härvid ganska 

 enkelt såsom en senapsdeg eller spansk fluga, hvilken drar 

 opp blås?i eller rodnar huden. Genom sitt enkla verk- 

 ningssätt har det kommit nästan endast i så kallade kloka 

 gummors händer, hvilka derföre förtjena namn af kloka, 

 att de förstå insvepa det enkla, som i den goda allmän- 

 hetens ögon sällan vinner förtroende , i oräkneliga löjliga 

 bisaker af mystiskt utseende. Växten med bladeji bultas 



