122. 



GALIUM BOREALE. 



NonDiSK Gälie. Mara. Hvit J. Marias säiivlLahtti 

 Hl it Mara. På Finska: Mattara. 



Örtsjelkeii är straf och upprättväxande. Blad ca 

 sitta 4 tillsapiman midt emot hvarannan , äro 

 lansettlika, Sädriga och utan hår. Frukten är 

 styihårig (hispldus). 



-Linn. FJ. Su. p. 44. Cl. 4. Tetbandima. i:gyn. "LUj. Sv. Fl. s. 61. 

 Kl. 4.FYRMÄ.NNINGAR. i:quinn. K. Vett. Akad. Handl. i745-«' ^44- •Pö^^"'' 

 Reise d. d. Russ, R. T. 1. s. 62 — 64. 



D, 



etta talrikii sl<it;te krtnnti ig«" med sia enbladiga, 4^^^^" 

 de, platta blomkrona, fästad öfver iiuktä ir.net, som seder- 

 mera utgöres af två tätt samraansittande frö. Arten som vi 

 här upptaga är allmän, kan blifva mest alns hög, men ibland 

 ganska låg på dålig jord och bar mångårig, krypande, 

 gvenig, smal och mörkröd rot. Bladen sitta liksom i kors 

 4 st. tillhopa ikring stjelken, äro olika stora och i kanten 

 sträfva. Bloravippans grenar dela sig i 5:ne, livilka åter 

 5grena sig, o. s. v. (txichotomia). Blomsijelkarne bära hvar- 

 dera liksom en liten blomqvast (corymbns), njcd meren- 

 dels a äggrunda blomskärmar. Dess iivira blommor ut- 

 spricka i Juli eller Augusti, och växren träffas temligun all- 

 män på ängar och torra ställen ocJi räkjjas {'6x bladens 

 skull, som sitta i sijernform, till nat. Öi:ttiockcn pl:a. Stel/atce. 



Som foderväxt rekommenderar sig icke nordiska Ga- 

 lien, emedan hästar äta den icke, och hornboskopen o- 

 gerna. Ej heller äger den ännu rum ibland de medicinska. 

 Endast såsom färgväxt har den synts förtjena sin plais i- 

 bland Sv. Botanikens i iörsta Afdelningen förekommande 

 örter. I åtskilliga landsorter nyttjas idolen till röd f;irg på 

 ylle,oc]i pä somliga ställen förhöjes färgen derigenom, att 

 godset, antingen förut eller efteråt, färgan gult med björk- 

 löf (N:o So). Rötterna samlas tidigt om våren eller sent 

 på hösten, rensas, torkas och stötas eller malas till mjöl. 

 Detta blandas med mjöl af malt, elierock kin i stallet för 

 maltet , brukas svagdricka vid kokningen. I grytan läggas 

 godset och pulveriserade roten med sädesmjölet, hvarftals 

 i mån af godsets myckenhet. Vatten tiilslås (eller svag- 

 dricka) och kokas en stund; sedan upptages godset, sköl- 

 jes och torkas. — Hyska inbyggare bi\uka en annan Galie-art 



