126. 



PO A ANNUA. 



H v I r G R (" . Arigt ängsgräs. 

 Stråen äro mest upprätta, hoptryckta och vid 

 roten grenlgn. Blomvippan med nästan vin- 

 kelrätt utgående grenar, äggformiga småacc 

 och åtskilda, frisittande, Sådriga småblomster. 



Linn. Fl. Su. p. 25. Cl. 5. Triandp.. 2:gyn. Lil;\ Sv. Fl. s. 45. KF. 

 3, Tremämning AR. ax^uinn. Berg. Tal om Sv. Angskötseln. s. 67. 



I 



bland de 4 arter (X:o 5o. SS. 102. 107) af Grö- slägteC, 

 hvilka redan fått en plats i detta verk, finnes vid N:o loi 

 slägtkarakteren till en del upptagen. Det kan här tilläg- 

 gas alt häda blomfoderskalen äro inangblominiga och små- 

 axen \id basen rundade. — Ifrån dess mångtrådiga åriga rot, 

 uppskjuta många något nedliggande strå, som vid lederna 

 slå nya rötter, ej långt frän de ganilaT Bladen äro sma- 

 la, jtmnbreda, platta, här och der på tveren krusiga, 

 slnnkiga, och i kanten sträfva. Bloinvippans grenar utgå 

 mest 2 och 2 ät sidorna; småaxen äro släta, gröna och hvi- 

 ta. Blumioderskalen äro olika stora, kölformiga och spet- 

 siga. i>måblonistren sitta åtskilda, äro något trubbiga, 

 hinnaktiga i kanten och icke med hår lastade vid hvarana 

 och således frisittande (liberi). Den blommar nästan hela 

 året, stundom under snön, växer allmän, i synnerhet vid 

 byar, hus och på ängar, samt är i trädgårdar ett förtretligt 

 Ogräs. — I fjälltr.ikter skall den ur blomhvippan skjuta 

 skott, liksom till nya stånd (vivipara), i likhet med Fårsvin- 

 gAn (N:o yy). 



Såsom foderslag med årlg rot är detta gräs, för de 

 med konst tillredda ängar, icke synnerligen att rekommen- 

 dera , och då dertill kommer att gr.iset är lågväxt och fyl- 

 ler icke stort i ladan, skulle det snart synas som det ej 

 förtjänte mycket afseende. Likväl skall det vara för kor 

 ovanligt mjölkökande och gilVa smöret förträfflig god smak. 

 Det bäst9 smör, som fås i London, kommer ifrån öfra de- 

 len af Suif )lk, hvarest detta gräs växer i ymnighet, och 

 läcker der betesfälten ölverallt, hvarföre det också kallas 

 Sitffolk grass. Hr. S ri ll in G i' le e r ökar denna anmärk- 

 ning med ännu en annan, alt som gräset ej är ömtåligt 

 och lider ej, utan frodas bättre om det trampas, så kan tilldess 

 ymnigare växt bidragi, att lindrigt låta med en vält nedtrycka 

 det i börjau af sommarn eller våren Dess egenskap att ifrån 

 stråen slå nya rötter i jorden, kan vara orsaken att det 

 växer irodigare sedan det blifvit nedtryckt. 



Tab. — hg. a. Pistiller, stånd. »re och häringshus för- 

 storade. — b. ett af små-axen, med sina blomster, sedt 

 genom förstoringsglas. 



