127. 

 VERONICA Beccabunga. 



BÄCK B UNGA. Källportlak. 



Örtstjelken är krypande. Bladen aflångt ägg- 

 runda, platta, saftfulla, sliita och glänsande. 

 Blommorna sitta i spirlik klase (corymboso- 

 racemostie). 



Linn. Fl. Su. p. 5. Cl. 2. Diandji. iigyn. LilJ. Sv. Fl. s. 9. Kl a. 

 TvÅMÄNNiNGAR. i:qvinii. il/«ry. App. Med. T. 2. p. 208. Pharm. 

 Beccab:3D H ei b a. 



O.ickbungan är en vattenväxt med mångårig rot, allmäa 

 i små rännilnr, i synnerhet i källvatten, som antingen all- 

 dele.s icke eller svårligen om vintern fryser. Blomningsti- 

 den är i Juni eller Juli. Stjelkarne äro Irinrla, och ligga 

 i vattnet. Bladen ha korta bladsijeikar , äro trubbiga, mer 

 och mindre tyiiligt sågtandade, mörkgröna och nugot kött- 

 aktiga eller saftiga. Blomklasarnas (racemi) stjelkar utgå 

 parvis, midtemot hvarann från bladfästen. Blomskärmarne 

 äro smala, lansettlika och kortare än de små blomstjelkar- 

 ne. Blomfodrets flikar äro spetsiga. Fröhusen sitta mest 

 3 och a tillsamman. — Ibland de konstiga Örtklasserna 

 är 'Iiåinä?inin^arnas, icke talrik; men slägtet till hvilken 

 denna räknas, har många arter, som alla hafva /jklulven, 

 platt (rotata) blomkrona, hvars nedersta flik af de 4, är 

 smalare än de ölriga ; och fröhuset, som har 2 rum, sit- 

 ter ölver blommans fäste. — v. Linne kallade naturliga 

 Örtflocken, till hvilken Bäckbungan och de öfriga Veronik- 

 arterna räknas, plue Personatce, af den likhet han trodde 

 sig linna emellan blommans utseende och en mask eller 

 mennisko-ansigte. 



Färska örten smakar vattenaktig, något bäsk , men 

 knappt sammandragande, och blandas derföre vårtiden 

 bland andra tjenliga växter till sallat. Äfven kan den före- 

 nas med verksammare skörbj aggsörter, såsom med Kokle- 

 ari (N;o 87) och andra dylika, samt i sådant afseende för- 

 läras. För öfrigt är intet synnerligt märkligt att i medi- 

 cinskt afseende anföra om denna växt. — Som den träffas 

 grön i källor, äfven under snön, kan den vintertiden häm- 

 tas och brukas till sallat. — Mest alla hemtamda krea- 

 tur äta den, utom fåren, och som det är en vattenväxt, 

 skulle den ej heller för dem, som så lätt få flera slags 

 vattensot, vara nyttig. 



Tab. — fig. a. Pistill och fruktämne. — b. en blom- 

 nia. — c. blomfoder, — d. fröhus och e frön; allt för- 

 storadt. 



