129- . 



TRIFOLIUM Hybridum. 



OÄKTA Klöfvtr. Alslke- Väpling eller -Klufrer. 

 Örlsljelhen växer nästan rätt upp. Bladen äro 

 Sdelade, småbladen äggrunda, spetsiga och 

 iint sågtandade. Bloinniorna utgöra liksom 

 ett klot. Fröhusen liysa Iivardera 4 frö. 



hinn. Fl. Su. p.o./i.S. Cl. i". DiAnELPit. lorandr. l,ilj. Sv. Fl. s. 58g. 

 Kl. 14. TvÅKULi.E ined äitbiiljor. K. Patr. Sällsk. Hush. Juni. 1780. s 

 II. 17S2. Ajir. s. 560. Jörliri 0111 höslag. 8:0 i783. Bt^r^ii Tal om Sr. 

 Aiiffskwts. s. 51. 



D, 



etta m5'cket berömda foderslag växer på mångårig, 

 temligen tjock och inunder tradig rot, som varar 6 — 7 

 år och trifves bäst i svartmylJa eller bördig lera; är all- 

 mänt i Upl.ind, kring Stockholm, i Roslagen, vid Abo o. 

 fl. ställ. ; linnes frodigast vid diken och på åkerrenar; har 

 i Juli eller Augusti ljusröda eller hvitaktiga blommor. 

 Örtstjelken är vid roten nedliggande , men växer sedan rak 

 till i alns höjd och stundom derölver; den är fårad, gre- 

 nig och bladrik. Bladskärmarne, som sitta vid bladstjelkar- 

 nas utgång, äro lanselllika och spetsiga. Blomstjelkarne äro 

 långa och halva blommorna lastade vid ändan i parasoll- 

 ställning, utgörande ett klotformigt hlomhufvud; dessa sit- 

 ta temligen rätt opp till dess de äro mogna, då de böja 

 sig nedåt, blifva bruna, och äro qvarsittande. Blomfästet 

 är ägglormigt och något urliålkadt; härlika fjällen (paleat) 

 äro siriala och spetsiga. De små ärtbaljorna hysa mest 4 

 små frö, som i Oktob. eller Sept. äro mogna och dä blå- 

 aktiga eller olivegröna; de gula äro ej fullmogna. Den 

 allmänna röda klöfvern fTrifol. pratense ) har ensama frö 

 i ärtbaljorna , och är således lätt skild frän denna , som har 4. 



Oäkta klöfvern ätes begärligt af boskapen, och som 

 dess rot varar längre än den till odling allmänt brukliga 

 röda klöfvern och är högre till växten samt bladrik, så 

 förtjenar den visserligen vid ängsodling mycken uppmärk- 

 samhet. Likväl lär det vara rådligast, att, i anseende till 

 klöfverarternas hettande egenskap, gifva denna foderväxt 

 åt boskapen blandad med halm. I Flandern läggas vid in- 

 bergningen klöfver och halm hvarftals.på höskullen, hvar- 

 af händer att boskapen äter båda slagen nästan lika gerna. 



