Till A cg; i ii 



Nr. 28. Chanterell. I Magaz. En&ycl. An 8. N:o ar. 

 p. f)5. uppgifver Boiicher att han fiinnit i denna svamp, 

 iirvcii torknd och 6 månader ganunal , mycket oJjämne. 

 Uijari erhölls genom deslillation, var vidbränd och lält aii- 

 ländeh'g. 



Nr. 29. Nyponbuske. FL d. Weit. Mitsching tork.Tr 

 och bränner frukten^ för att ensam eller med tillsats »f 

 kaffebönor, nyttjas säsom kaffii. Genom gäsning kan af 

 Nypon lås vui. Bladen kunna nyttjas tlll gailning; bar. 

 ken till mörkbrun lärg på ylle och rotea samt veden gil^ 

 va smutsgul lärg. 



Nr. 3o. JÄTTE GRÖ. Rafns B. anf. st. s. JiSi. Detta gväs' 

 slag ger mycket Irö^ men ibland dem äro mangn galllrö, 

 soiM vid kastningen ej gä fram och äro odugliga till ulsii- 

 de. När blomvjpporna hysa mogna frö, afklippas eller re- 

 pas de, torkas och tröskas; det tröskade kastas och har- 

 pas, tröei^ äro svarta då de äro rena , men lör att s^o^^ 

 behölva de ej rensas frän agnar eller skal. Likväl om maa 

 su vill, så kunna skalen genom kastning inol vinden, ren- 

 sas frän fröen, om det tröskade lörut fuktas^ omröres och 

 gnuggas. 



Nr. 33. Fl. Ä DER. Blommorna inbakade i så kallad 

 pannkakssmet blilva välsmakande och brukas såsom en 

 begäilig rätt i åtskilliga hushåll. — Om höns skola dö af flä- 

 tlt'ib;ir, så torde det foydrr.s alt de förtära många, eme- 

 dan man sett dem utan olägenhet, ehuru ogerna , nedsvälja 

 jiågra stycken. — FL d. Ff ett. Bärsaften skall sätta blä 

 lärg på iJider och garn. Svaga gäsande viner skola enligt 

 AlUonl med bären kunna förbättras. Med blad och gre- 

 nar fördrifvas råttor, dufvors ohyra ifrån dttlslagen, och 

 vägglöss i^r sängarne. 



Nr. 34. IsLANOSLAr. Sias kall lut pä iafven och det 

 år slå öfver natten samt afsilas om morgonen, sä förgår 

 bäska smaken; slår luten för länge på eller dermed ko- 

 kas, sä upplöses Iafven och förloras förmycket af dess fö- 

 dande äm'ne då luten afsilas. Alkoket med vatten, afredt 

 med äggegula, i stället att koka Iafven i mjölk , är smakligt, 

 födande och tjcnligt för dem, som ej tåla mjölk. Åiskil- 

 ligc hafva med mycken fördel dagligen par år nyttjat det- 

 ta till frukost, — FL d. JFett. Sönderskuren och kokad 

 i jernkittel, sätter den mörkgul färg pä ylle och med till- 

 sats af tennsolulion och Salmiak, ljusare och mörkare 

 bruat. Hästar, hornboskap och svin äta Jafven, som äi- 



