• Tillagg; V 



Nr. -59 MissNE. Bergins iureslår roten till meclicinskE 

 bruk i suillet för Piad. Ari, derföre att den tros vara star- 

 kare ocli skall längre tid kunna hel förvaras. — Chydäuius 

 i sin Disp. om G. Carleby, berättar att bönderne derom- 

 kriri" allmänt bmka att om hösten uppdraga växten nr 

 vattnet, lä^^gu den i högar och lata frysa tillsamman. Om 

 vintern hemsläpa de lösbratna stycken ocii gifva dem åt 

 svinen, hvilka dä, sa väl som soiiunarlId<;u, äta dem ger- 

 na och bli deraf fela. 



Nr. 40. Lind. Mém, de 1'Instit. Nat. 6cc. Se. Math. 

 & Phys. Paris an. n. 4:to. Ventenat. delar Tilia europcea 

 i 2:ne arter och kallar den ena plniyphyllos (grandifolia 

 F.rh. b' GiJrtner.), samt den andra microphyllos (parvifo- 

 Jia Erh. Ö" G.). Dtu förra blir ej så hög som den sed- 

 nare, men har större, mjukare eller mer finladna löf, 

 blommar tidigare och har hårdare frukt. — J'/. d. TTett:. 

 Trädet skall kunna bli par 100 år garnmalt ock hinna till 

 10 — 12 alnar i omkrets vid roten. Om våren ger LLad 

 lilisom Björk, en söt saft eller laka. Veden betsad svart, 

 liknar Ebenholz. Af inre barken kan göras brunt och 

 grått papper. — I'ischersifö/its Ekon, Diet. Bast beredes af 

 grenarnas bark, som några veckor före midsommar afska- 

 las, bindes i knippor, nedsäiikes på botten i någon sj5 

 eller dam till hösten och uptagcs då mjuk som hampaj, 

 torkas och användes till rep, mattor, m. m. 



Nr. 4i' Kantig Konvall. Recens. i Abo Lit. Tidili 

 iSo3. Nr. 63. AI ett qvarter mjöl, tillredt äf växtens rot, 

 har man i Tinnland, genom kokning fått flera kannor 

 tjock gröt. Till st;iikelse tjenar roten äfven. Blommorna 

 sägas stundom bli dubbla och knade derföre förtjena etE 

 rum på blomsterparterren. B'iren, förtärda till 14 — i3 

 på en gång, skola väcka kräkning. Bladen äro äggfor- 

 migt lansettlika. 



Nr. 42. Aptkks-Fu MAR. Recens. I /iboL, TiJn. anF,' 

 Nr. Af utpressade och klarade saften har Wiegleb er- 

 hållit salpeterkrystaller. Färsk och torkad, ger växten vac- 

 ker gul färg, och med Indigo beständig grön. — Prof.' 

 Hellenius i en Disp. om Finska Medic. Växter, säger att 

 örten lindrigt kokad och lagd varm i påse, som fästes kring 

 Jiosen och öfver hufvudet på en af qvarka sjuk hiist, skaii 

 "vara ett godt medel mot denna sjukdom; när iiästeil böl- 

 jar frusta kan j_)åscn borttagas. 



