VI Tillagg. 



Nn /p. Spikklubb ÖRT. Rec. i Aho L. Tif^n. ocl) näm- 

 de Nr, anför ur Hufelands Jurnal, au Tinktur på h\3en 

 skall vara ett godt värkstillande medel: den Leredes af 2 

 uns frö, som digereras i 8 uns Spanskt vin och i uns spi- 

 ritus vini; dosis iw 6 lill och med 20 dropiiar, R^.c. säger 

 sig hafva botat Chorea St. Viti med Extraktet, och förmo- 

 dar, eher IJi7/meinans deriill gifna anledning, atl Kaiile tor- 

 de som motgift gagna, då någon oförsigiigt fört;kt örten. 

 — Om fröen säijas ocli förtiiras i stället för svartkunnnin 

 (sejn. NigelLi? sat.), hvarmed käring.u- tro sig kunna verka 

 på mjölken hos digifvande personer, är misstaget farligt , 

 iTien lätt uj)pläckt, då man vet atl svartknmmin är ett li- 

 tet aflångt och 5kanligt frö, något hoptryckt och har en 

 tversföre skroflig och barklik yta. Ryssorne skola bruka 

 att med frö af Spikklubbörlen öka ölets rusgilVande kraft, 

 livilket är skadligt. S\ in , som äta fröen, dö deraf, intin 

 hundar tros kunna 1 örtära dem ulan skada. GärUicr sä- 

 ger att bi, som suga dess bloaimor, dö dernf. 



Nr. 41- Trefärgad Viol. Få Finska: Kolmiknkkai- 

 nen. Kallas på somliga Apotek; Herba Jace.o. Pitic. i A. 

 L. Tidn. anmärker att den afärgade iurändringen finnes 

 på gödd jord, men den 5iärgade pä berg och magra stäl- 

 len, iivilket väl händer, men ej alltid; också sky de dem. 



Nr. 45. Ox KL. På Finska: lliirJiänu. Den rätta Oxeln 

 finnes knappast i Finnland: men väl Oxelrönnen (Sorb. iiy- 

 brida). Svin kunna gödas med frukten. Veden är Jiård. 



Nr. 4^- K.-sri.n^^VP.v.. Ehoanniiscfje Hf^fte. lypg. Juli s. 

 88. Gräset rekommenderas mycket af Hr. Aclinrdi Berlin, 

 enligt hans 7-åriga erfarenhet. Han k.Jar det Franskt Ray- 



gräs, och tillägger att det trifvos väl på dålig jordn-iån . 



I Flora d. W''lt. anses det för yppeiJigt , till artificiela 

 ängar och säges växa bäst i ? lös s\artinyl!a ocfi | sand; 

 men efter flera Svenska Landimshållares eifarenhet, fnrije- 

 Jiar grässlaget icke så mycket beröui. 80111 svin gerna äta 

 röttenia, böra ängar der gräs växei-, fi-edas för dem. — Rafns 

 Bibi. anf. st. s. .5^.S. Fröen mogna ojemt, först i tO])pen och 

 sedan nedåt och måste derföre samlas allt efter som <le 

 mogna. De afskuvna vipporna böra i stora knippor trö- 

 skas, ty annars skadas fröen af slagan; sedan kastas, 

 harpas och rensas de, samt sås om hösten eller våren. 

 Gräsets rot är mångårig. — Rea. i Abo L. T. anför att 

 Engelska Ekonomer kalla gräset Franskt Raygrass , och alt 

 ibland småblomsircix aro en del akönadc, och de öfriga 



