VIII TlLI. AO G. 



mer tillika med ett trät! som tros vara Idgrnn (Tax. bacc); 

 och har Hillebra/idci anledning dera! gjort åtskilljaa Tör- 

 sök, som lyckats. 



Mr. 6r. Svart Solan. A. L. T. anF. st. Bladen (tro- 

 ligen af en annan art, ehuru lik denna), brukas på Ota- 

 l)eiti såöom sårläkanda, och Araberne stiyka bladsaften 

 pä brännsår. Gataker , som upjigifvit bladens nytta i kräit- 

 skador, har sedan återkallat sin uppgitt. Bären sägas dö- 

 da böns , gäss och flera hemtatnda djur, samt halva iios 

 barn orsakat konvulsioner. I Dalmatien inbakas de stun- 

 dom i bröd , lör att befordra sömn. Blommorna öppna 

 sig i klart väder vid pass kl. 7. f. m. och sluta ihop sig 

 vid samma klockslag om aftonen. 



Nr. 63- Kardborrar. yl. L. T. anf. st. I Tyskland 

 ^,&s rötterna fint sönderskurna åt lungsiktiga får. Af blad 

 och stjelkar fås aska, hvaraf | skall kunna bli pottaska. 



Nr. 64. Vild Pp.rsilja. anf. s.t. Bladen kokade £ 

 vatten färga gult. 



Nr. 66. K AMF. X ING. Piafns Bibi. &c. anf. st. När 

 fröen äro mogna och torra, kunna de repas eller strykas 

 af axen; dessa kunna ockafskäras, torkas och fröen sedan, 

 gnuggas derur. — Ehuru förlräfifligt foder för får, tror 

 iitilUn^fleet dock att ullen deraf försämras. 



Nr. 67. Allmän Kelidon. A.L.T. anf. Nr. Blom- 

 morna besökas flitigt af bien, och vaxet får deraf citi-on- 

 gul lärg. Med dekokt på roten tvättas rötsår hos hästar, 

 då mask, om den finnes i såret, tillika dödas. 



Nr. 68. Brannäsla. Bnsch . Fortschr. in Wisscnich. 

 &c. 8:vo. i8o3. I Moskau har Kalus^in funnit ett sätt att 

 lärga mörkgrönt med näslor, h vårföre han i belöning fått 

 5oo Ptubler in. m. — Af .\ # nässlor skall fås i # pott- 

 aska. — . Se mera: Om Nässlors plaater. o. bcrgning; en 

 i Stockh. tryckt Afhandling i 4:to 1776. 



Nr. 69. Melotenklöfvf. R. K. T "ett. ylhad. Hondl. 

 17G4. T. 22. s. 521. Af stjelkarne skall kunna beredas g^nn, 

 cch blommorna brukas i Tyskland ibland snus. 



Nr. 70. Allmän Euforb. I FL d. l'J'ett. påminnes 

 om sannolikheten deraf, att växten torde kunna tjena 

 till lärgning, emedan den under tolkningen antar blågrön 

 färg (jernl. Nr. 35. Veide^. Saften blandad med mjölk. 



