Tillägg. ix 



skall gifva den rosenröd färg. Pä ylle saLter den grön 

 och under längre kokning aurora färg. 



Nr. 7£. Renrf-PE. Schrank anser gräset som ett osnndt 

 och dåligt foderslag, men Rcc. i Å. L. T. anf. st., an- 

 märker att det berömmes och lastas ömsom. Hästar äta- 

 det gerna, och vid Helsingborg har det kunnat bergås 

 flera gånger om året. — Hos oss är Renrepet ett mång- 

 åriet grässlag, men i södra Europa varar dess rot blott ett 

 år, en omständighet, som man anmärkt vid flera hos oss 

 mångåriga växter. Troligen bidrar den staikare värmen 

 lill en hastigare växt och safternas skyndsammare bort- 

 dunstning, hvaraf händer att växten förr dör ut i de var- 

 ma än i de kallare liillstrecken. 



Nr. 75. Ek. Fl. cl. Wett. Löfven förtärda af större 

 boskapen, orsaka lilodig urin; men Får äta dem färska 

 utan äkada. Nänule olägenhet hjeljies dermed att det sju- 

 ka kreaturet får mjölk eller tjerninjölk alt dricka, samt hnt 

 gräs, Sallat, Thiaspi B. past. o. dyl, , hvarjemte det bör vara 

 stilla. I torra Eklöf förvaras jordfrukter länge. — Ollon 

 samlas om hösten väl mogna och kunna efter 8 dars lid 

 planteras, eller ock förvaras de öfver vintern i torr sand 

 och god käliare, eller i sandgropar, som väl läckas. 



Nr. i5. Prickig Hyperik. K. VelC. Akad. Handl. 

 1745. s. 25o. Till färgning tagas knopparne och en del 

 af stjelkarne nyss lörr än de blommat, och torkas, llle- 

 godset, som man vill färga gult, betas först i alunvalten 

 och torkas efteråt. Sedan lägges jemte godset, Hyperiken 

 i sanima alanvatten och kokas till dess det blir gult. 



Nr. 78. FÅR s v IN G F. L. Piaf/i. nnf. sr. Gräset växer 

 bäst på högländta ställen , och har niångårig rot. Som 

 fröen sitta lemmeligen fast i vi])j)an, behöfver gräset 'ill 

 frösamling ej skäras föir än alla Jröcn äro mogna. Vip- 

 porna torkas , gnuggas och fröen rensas såsom vanligt, 



■Nr. 7g. KuNGSLJtTS. /"'/. d. TVett. Man brukade förr 

 att doppa hela växten torkad, i tjära eller smält beck, lör 

 alt nyttjas såsom fackla, och deraf har växten iåit silt 

 namn. Blommorna fästa en obeständig blekgul färg på 

 ufi och bomull, samt förhöja blå färg. Boskapen äter dtn 

 icke. Roten stött och blandad med mjci.1 skall göda höns 

 och kapuner. 



Nr. Björk. K. Vett. Aliad. Hane!!. T. 4. s. iGj. — 

 10. s. 49- io. s. 45- (■'• Sechendorf iiber d. hochste Be- 



