Tillägg. xi 



Finnland efter Hr. Prof. Hellenii anmärkning, som äfven 

 i andra landsorter. 



Nr. S5. Svart Senap. TI cl. Welt. Af fröen fås ym- 

 nigt af en mild olja. Späda viixten nyttjas till grönkål och 

 sallat; hornboskap äta den gerna ocii säs till foder i Eng- 

 land, hvartill dock brukas mest hvit Senap. 



Nr. ?,\. LuDnxÅTEi,. Rafns Bibi. &c. anf. st. Vip- 

 porna slappa lätt de mogna frötn, livilka kunna utgnug- 

 gas och rensas om de siktas genom såll. 



N. S5. Mjölon. Dlss. de Arbuto. U. U. Auctore 7. 

 A. Mnrray. lyoS. /(."to. — Ä. Vett. AJiad. Handl. T. l\. s. 

 2g'',. — Fischerst. Ekon. Dikt. T. 4- P- '92- Bären krossas, 

 kokliett vatten slås pu och kärlet tilltäppes ; sedan silas 

 saften ifrån, kokas i stengryta till siraps stadga, då den 

 uthälles i stenburk för alt iörvHras och nyttjas såsom van- 

 lig sirap. Af eit qvavfer b.ir fås ^^ qvarter god mjölon-sirap. 



Nr. 86". Lön v. TI. cl. Wett. Med grenar och löf kan, 

 efter Suckaws uppgilt, sättas vacker citrongul färg på alun- 

 betade tyger; ;ned jernvitriol fås af dem svartbrun. — Om 

 tunna skifvor af Lönntriidet kokas vid sakta eld i Ter- 

 penlinspiit, hvari Drakblod (ett liarts af trädet Drac. dra- 

 co) är upplöst, sägas do blilVa röda, hårda, antaga poli- 

 tur och tjena vid lanérarbeten. 



Nr, 8S. SlÅtterorö. Rafns Bibi. anf. st. Gräset 

 mognar tidigt, släpper ej lätt sina frö och kan derföre 

 lenmas oskurit till dess fröen äro mogna. De rensas ock- 

 så lättare än Betes or ökns frö, som mogna sent och 

 böra samlas när de sjelfmant ur toppen börja utfalla. De 

 rensas såsom förut nämdt är. — I //. ci. fj^^ett. säges att Be- 

 tesgrö är endast före och under blomningstiden ett godt 

 och närande foder; efter den tiden röres det ej af boska- 

 pen. Deremot skall Slåttergrö vara ett af de bästa foderslag. 



Nr. go. Allmän Ormijltnke. I NacJiricht. v. gelehr- 

 tert Säck. 12. st. 1.S02. , yttrar B. BernJiarcli den för- 

 modan, 3tt befrödningen hos Ormbunkar i allmänhet, sker 

 på öfra sidan af bladf-n, fastän frukten fmnes pä den ne- 

 dra, och tror h m sig hafva funnit hanmjölet i egna hin- 

 nor inneslutit på öfre sidan, mot brädden af bladet. — TI. 

 d. Wett. Växten träflas sällan eller aldrig i skuggan med 

 frukt, men ofta dermed pä ställen der solen skiner. — Roten 

 nyttjas vid beredning af Karduan, och askan i stället för 

 såpa, samt vid glasbruk. Japonesnren berättas äta växtejj 



