SsVI Tir.LAGG. 



det upptages och färgjoppan kokas pj nytt, hvarefter ty- 

 get å nyo iläggss och lemnas några timmar då det upp- 

 tages, sköljes och torkas. 



Nr. 12g. OÄKTA Klöfver. Tratisact. d. Societ. zu 

 Lond. 1798. 5. B. s. 378. När kreatur ätit för mycket 

 färsk klöfver, händer stundom alt de blilva hastigt stinna 

 och dö ofta inom i- timma derefter. Att hjelpa. denna o- 

 lägeniiet, nyltjnr Hr. Fager ett rör med knapp på ändan, 

 sä långt som strupen, för t. ex. oxar, får, m. m. fordrar, 

 hvilket genom matsti-upen föres ned i kreaturets inage. 

 Han har dervid sett djurets buk hasiigt sjunka undan, i 

 luån som luften genom röret iunnit utväg. Dock torde 

 kl3'stirer vara lika förmånliga. 



Nr. i3o. Mjölkört. Genom sin resliga växt, rosen- 

 färgade blommor och dessas successiva ulsprickning, är 

 Aen tjenlig till prydnad i trädgårdar, hvarlill den äfven 

 är använd. Hr. Dr../?. — Fl. d. yjett. Af bladen, stjelkar 

 och rötter, bereda Kamtschatkas inbyggare ett slags té, 

 som kallas Kuriliskt; de koka och förtära dessutom bla- 

 den såsom grönkål, ocli stjelkarncs merg är hos dem en 

 läckerhet. Krnscheuiiiil:o%v berättar, att de tillaga af den- 

 na ört och flugsvampen (Nr. 108.J en rusgifvande dryck, 

 som i sömnen Jörestäiler dem Ijulva drömmar; de spå, 

 se andar, sjunga, dansa m. m. Tschutskoserne, hos hvil- 

 ka svampen, Jör köldens skull,, ej växer, lillbyta sig den 

 mot pcliverk, och de fattiga hålla till goda de föimögtia- 

 res urin, som under deras rus kan samlas. — Det påslås, 

 att både hästar och svin icke äta växten. Spiugjeld m. II, 

 försäkra att fröfjunet, i sjmnerhet med tillsatser af ijenli- 

 ga ämnen, låter väl handtera sig till förfärdigande af hat- 

 tar, papper, garn, ljusvekar m. m. 



Nr. i52. TuriÅTEL. I ti. d. TVctt., namnes att det- 

 ta gräs genom sin täta växt, skall iörqväfva mossa jiå ängai". 



Nr. i53. Kr. usBÄnsB u SKE. Är genom sill lälta plan-' 

 teringssätt, allmänna tillgång, nyttiga frukt, täta växt och 

 lagfMghet, en ibland de tjcnligasle till häckar och lelvan- 

 de stängsel. — Nom', lisprit d. Joiirn. Af kärnorna, som 

 vid saftens uipressning vanligen såsom onyttiga bortkastas, 

 bereder Hr. Diciidonné ett slags kalTé. Krusbärskärncrna 

 tvättas, sköljas, torkas, brännas eller rostas och malas, 

 samt nyttjas ensamma etlci ineJ annat kaffe, såsom van- 

 Ijot. _ ///. il. iTctt. Utpressade saften ger med socker 

 eittr vederbörlig gäsning tit yin, som liknar Moselvin. 



