Tillagg. xix 



ilom en stor öppning, som dertill är gjord pä brädet emel- 

 lan tänderna och handtaget. Uilörlignre bcskrifves den i 

 Ekonom. Hefte. 1797. Junis. 55. De erhäHna fröen rensas, 

 torkas och lervaras ötver vinlern, helst i tunna påsar af 

 obetydlig rymd, upphängde i torrt och Inltigt, men ej 

 lör varmt rum, Iredade iör råttor, samt sås om våren. 

 Vill man så dem samma höst de blifvit samlade, l^an det 

 äfven ske, men likväl måste fröcn lå torka 8 — 14 dagar 

 förut. Jordmånen, der hvart slag bäst trifvcs, är på sina 

 ställen anmiirkt, och man hoppas alt Sv. Botaniken med- 

 delar så väl känncmäiken lör de nytligasle inhemska fo- 

 derväxterna till deras urskiljande, som grunder till deras 

 odling. — I lös och god jord är det tillräckligt att nedmyl- 

 la Iröen med enläit hart". — Det torde här böra anmärkas, 

 att efter de försök, somVroL Achard med olika sädesslag 

 flera är efter hvarannan anstäl't, och för Vett. Akad. i 

 Berlin förelagt, är det en fördom, att säd som långväga 

 ifrån hämtas till utsäde, skulle gro bättre än den liem- 

 bergade (Allgem. Lilt. Anz. 1797. Maj. nr. 64. s. GGc),). 

 Kan detta hvad sädciälagcn angår, anses såsom en bevist 

 sanning, så följer uran tvifvel deraf, att man icke behöf- 

 ver förskrifva gräsfrö från aMägse orter, derföre att de 

 skulle gro bättre och fä frodigaie växt. — Man kan svårli- 

 gen räkna på alt mera än ^ af gräsfröen gro, livarföre de 

 måste sås någorlunda tält. Att få veta huru mycket frö af 

 ett gifvit slag, som fordras för ett beslämdt åkerslycke, 

 har man räknat kornen i •- lod, och gifvit 10 korn, af 

 hvilka 6 skulle gro, på hvar qvadrat fots åkerrymd, och 

 derefter bestämt antalet och vigten af de korn, som bor- 

 de åtgå till utsäde för en gifven åker eller äng. Om t. ex. 

 i \ lod iS ylngssclngeln (nr. 5\.), funnes 175 frökorn, af 

 hvilka 10 skulle ätgä för hvar qvadrat fots land, och gif- 

 va åtminstone 6 stånd ; sä skulle ett stycke land af 25,720 

 qvadrat fots yta, fordra 257,200 frökorn, hvilka väga 

 vid pass 5 #, 25 lod. Men som liö af olika gvässlag äro 

 olika slora och lunga, sä gäller icke samma föi hållande 

 alltid; t. ex. |. lod AtiiiknfleAxö (nr. 14.), innehöll 1875 

 korn, och lika vigt ii[ IxbuWLnddLåtel (nr. 84.) hade 1200 

 {Rafns Bibi. f. Pliys. &c. 17. B. 4. li.). De grässlag, som 

 odlas hufvudsakljgen för ixöens skull, böra helst sås en- 

 samma och icke blandade med antira ; ty som fröen af 

 särskilta arler, mogna på olika lider, så kan det hända, 

 att af 2.ne eller liera tillsammansädda foderväxter, ende- 

 i-a har yid bergningen_ släppt sina frö, då änxau de öfriga 



