38 



Finland. I Skåne är den enligt Areschoig (1881, s. 258) funnen 

 på några sandfält norr om Snogeholmssjön i södra Skåne. Denna 

 trakt besöktes af mig -' ,, 1909, hvarvid jag lyckades finna Gyp- 

 sophila på några ställen i närheten af Snogeholmssjöns norra strand. 

 Jag såg den i ört- och gräsrika tallskogar, i psaramofila formationer, 

 som uppkommit genom trädbeståndets borthuggande, samt i en tall- 

 hedsartad öfvergångszon mellan dessa båda formationer. 



I tallskogen var marken svagt undulerande och utgjordes af fm 

 sand. Tallbeståndet är antagligen planteradt för ganska länge sedan. 



Från en profyta, som åt väster begränsades af en bokskog, gjordes 

 följande anteckning: 



Högsta skogsskiktet utgöras af ymnig Pinas silvrslris. 



Lägsta skogsskiktet ' af tunnsådd Pinas silrcstris (mest där enstaka 

 äldre tallar liorthuggits) och enstaka Betala acrracosa. 



Snårskikt af enstaka Facjas silvalica. 



Fältskikten af: 



Strödda: Deschampsia Jlcxaosa, Lazala pilosa. 



Tunnsådda: Galium veram, Pijrola chlorantha, Qaercus rolnir, Trientalis 

 varopcca. 



Enstaka: Agroslis aalf/ai-is, Anlhoxanthani otioraiam, (kiUana vulgaris, 

 (.ampanala rolandifolia, Fagas silvatica, Fcslaca ovina, Galiam saxatile. 

 (ii/psophila fastigiata, Hieraciam maroruni (coll.), pilosella och ambcllalum, 

 llijpochicris macalala, Jasionc montana, Janiperus communis, Linncea bo- 

 rralis. Lolas cornicalalas, Lazala campeslris, Lgcopodiam annolinam, Majan- 

 Ihcmani hifoliam, MeUuapijram silvalicam. Mijrtillas nigra, Oxalis acetoselUu 

 Pinxjtinclla saxifraga. Poa prulcnsis. Popalas trcmala. Pgrola secnnda och 

 ambcllald, Rhamnas frangula, Rabas idwas, Silcnc aulans, Thymas ser- 

 pgllum, Trichcia arocnsis, Trifolium medium, Vioht liviniana. 



Bottenskikt af ymniga mossor (mest Hglocomiam parietinam och 

 proliferum i växlande mängd) och strödda VAadoniiv. 



Få ett annat ställe i samma tallskog tillkommo P«/saf///a/}ra/enszs 

 och Scabiosd coliimbarid. Utefter vägen mellan Söfdeborgs station 

 och Bellevuc, där denna gick igenom tallskogen, tillkommo några 

 mera psammolila arter, hvarjämte (iijj)sopliil(t blef rikligare och 

 blommade mera allmänt. 



På ett ställe nära stranden af sjön var skogen nedhuggen, hvar- 

 efter vegetationen antagit en mera psammolil prägel. Sanden låg 

 på mindre ytor alldeles bar. Ytformerna tydde på, att vi här kanske 

 lörr haft ett flygsandsfält af ganska stor utsträckning. Det är dock 

 ytterligt svårt att härom yttra något bestämdt inom ett område, 

 där lluvioglaciala allagringar ha så stor utbredning. De nedan 

 under A upptagna arterna antecknades inom detta område på en 



