210 



norska sidans fjäll, från hvilka den hunnit invandra vid den stora 

 negativa region förskjutningen. 



I den härjedalska vegetationen ha emellertid fjällväxterna företa- 

 git nervandringar mot öster i än senare tid. I den nyss citerade 

 uppsatsen om fjällväxter i barrskogsregionen har jag visat, huru 

 kanterna af den i regio siibalpina och den rationella barrskogsre- 

 gionen framdragna landsvägen mellan Röras och Malmagen äro 

 rika på kolonier af sådana, hvilka i sina naturliga växtsamhällen 

 återfinnas först uppe i regio alpina närmast omkring riksgränsen 

 och här ingalunda allmänt. Hvad beträffar två af de märkligaste 

 bland dessa utposter, Primula scotica och Gentiana tenella, talar de- 

 ras uppträdande för, att de i stort äro att anse som stadda i vand- 

 ring mot öster — Primula scotica är enligt Blvtt p. 825 vid Röras 

 »m. alm. (Wulfsberg)», men i Sverige på ursprungliga lokaler en- 

 dast anträffad på Helagsfjället, Axhögen och St. Mittåklippen (Bir- 

 ger I p . 22). Min östligaste landsvägslokal låg 1896 vid Fjällnäs 

 (1899 p. 46); 19^/; 04 anträfTade jag den emellertid så långt ner i 

 barrskogsregionen som i backen Hällan ofvanför Funäsdalen. Här 

 växte den tunnsådd på några kvm. af landsvägskanten. — Fullt 

 lika tydlig, men dock mycket antaglig, är icke den västliga här- 

 komsten för Gentiana tenella. Denna, hvars västligaste landsvägs- 

 förekomst på norska sidan är invid sjön Langen (mängd vis 19^7^04 

 nära D/-f/«s-kolonien (Sernander 1899 p. 45), men som på svenska 

 sidan hittats »vid Funäsdalssjöns NÖ sida vid landsvägen » (Birger 

 I p. 17), finnes nämligen på ursprungliga lokaler utom vid Röras 

 på norska sidan äfven på några ställen ända fram till Ljusnedals 

 bruk på den svenska. 



Af vikt vore att utröna, om dessa recenta utposter förmå intränga 

 och hålla sig kvar i naturliga växtsamhällen. I »Fjällväxter i barr- 

 skogsregionen» har jag visat, alt P. sco//crt-förekomsten vid Fjäll- 

 näs koloniserat en bredvidHggande myr. Vid Langen sågs 19''7704 

 Silene (icanlis i mängd på öj)pen jord i björklid alldeles inpå lands- 

 vägen, hvars kant den ett stycke längre bort 1896 koloniserat. 



Ha de alpina växter i Härjedalens nuvarande Hora med P. alpina 

 som en af typerna, hvilka i del föregående tolkats som västliga in- 

 vandrare, äfven kommit till landskapet från något annat håll? 



Hvad de tempererade formerna beträffar, förefaller till en början 

 ett sådant invandringsproblem lättare att diskutera. Dessa former 

 ha nämligen, på grund af de topografiska lörhållandena, i allmän- 



