216 



Tännäs funnen ända intill passpunkterna: i Gröndalen på Ljusne- 

 stöten (S. Almqvist hos Duskn 1880 p. 30) och i Mahnagenspasset 

 af mig vid Glan (jmfr ståndortsanleckningen). Om Härjedalsvege- 

 tationen själf mottagit vandringsströmmen mera från norr än från 

 öster, låter sig ännu ej afgöra. 



Man är i allmänhet böjd för alt postulera de östliga invandrarne 

 i den skandinaviska vegetationen som mycket unga och att förklara 

 deras felande i västliga delar därmed, att de ännu ej hunnit så 

 långt i sitt vandringståg mot väster. De som nått längst skulle så- 

 lunda vara de äldsta. Själf ställer jag mig något skeptisk mot 

 denna generalisering af de fall härutinnan, som verkligen synas 

 godt grundade. Så vill jag t. ex. om Rnbiis arcticus framhålla ett 

 faktum, som hör ihågkommas vid försök att tolka dess utpräglade 

 västgräns i Norrland, det nämligen, att den i gränszonen i stor ut- 

 sträckning af outredda orsaker ej mognar sina frukter. Hvad Här- 

 jedalen, hvarest den mot väster upphör i Hede socken, beträffar, har 

 jag redan i Vemdalen (1904) af befolkningen hört att den ej sätter 

 mogen frukt. 



P. nillosa har på en mängd punkter hunnit öfver riksgränsen. 

 Hur hög ålder detta förhållande i och för sig kan angifva, länmar 

 jag alldeles oafgjordt. Jag vill endast framhålla en synekologisk 

 synpunkt på dess vandringshistoria. Det är den väsentligt ökade 

 lätthet för dess vidare utbredning, som inträdde, då genom den sub- 

 atlantiska klimatförändringen sphagneta erhöllo den storartade ut- 

 bredning, hvilkcn torfmossforskningen konstaterat som ett generellt 

 fenomen för hela det nordliga Europa. 



LITTERATUR. 



Andersson, G. Växllifvet inom ölVe Dalarnc. Ölre Dalarnc förr och rui. 



.Stockhohii 1903. 

 — , — . Swedish cliiiiate in Ihe lalo (iiiartcrnary jXMiod. Dic Verändo- 



rungen des Klimas scit dem >[axiinum der Ictzlen f-iszeit. Ilcrausge- 



geb. von dem Exekutivkomitee des 11. iiilcnialionaioii (Icolo^fenkon- 



gresscs. Stockholm 11)10. 

 Birger, S. I. Härjedalens kärlväxlcr. Slockhohn 1908. 

 — , ^. [[. Om Härjedalens vegetation. Ark. iiol., \U\ 7, N:o 13, 1908. 

 Blytt, M. X. Norges l^"lora. D. 1—3. Chra 1861—1876. 

 Borg, V. P.oilräf^c /.ur Kenntnis der ["lora und Vegetation der Finnisclien 



Kjelde. 1. — Acta Soc. pro fauna et 11. Fenn., Bd 25, N:o 7, 1904. 



