231 



inom familjen. Intet talar heller för att hos Crijptocorijne hölstrets 

 mynning skulle bildas så sent och på det jag skulle vilja kalla 

 mera sekundära sätt som hos Lagenandra lancifolia, d. v. s. ge- 

 nom att slutligen på ett kort stycke en rämna uppstår utefter en 

 hopväxningssöm, som sträcker sig ända ut till hölstrets spets. 



Vid en närmare granskning af denna egendomliga organisation 

 hos LageiKtndra-höhhen fann jag snart, att icke alla voro fullt lik- 

 formigt byggda, utan att man kan urskilja tvenne olika typer, som 

 äro liksom spegelbilder till hvarandra. Öppnades hölstret på de 

 olika formerna på alldeles samma sätt, fann man i ena fallet hätte- 

 fliken vidvuxen med högersidan och vridande sig åt vänster, i det 

 andra åter vidvuxen med vänstersidan, vridande sig åt höger. Olik- 

 heterna i organisationen framträda allra tydligast vid jämförelse af 

 tvärsnitt af de bägge formerna, hvilket synes å lig. 4 c och 4 e. I 

 det ena fallet (fig. 4 c) ha vi att göra med ett högervridet, i det 

 andra (fig. 4 e) med ett vänstervridet hölster och härpå beror då 

 också, att hättan, som ju ej annat är än en inviken hölsterflik, än 

 utgår från den ena, än från den andra sidan. Sedan en gång upp- 

 märksamheten blifvit fästad vid denna olikhet i hölstrens vrid- 

 ningsriktning, kan den lätt nog iakttagas äfven på de oöppnade 

 hölstren, i det den svanslikt utdragna spetsen vrider sig svagt i 

 ena fallet i höger-, i andra fallet i vänsterspiral. Detta förhållande, 

 som jag icke någonstädes funnit förut anmärkt i litteraturen, åter- 

 finnes med all säkerhet äfven hos släktet Crijptocorijne. Åtminstone 

 tycks det framgå af den afbildning af Cryptocoryne rctrospiralis Fisch., 

 som Engler (a. Engler, Araceae N:o 16) lämnat, där å hufvud- 

 figuren är afbildadt ett exemplar med hölstret vridet i högerspiral, 

 medan däremot å en detaljfigur (uppåt till höger) återges ett stycke 

 af ett tydligen vänstervridet hölster. 



Nu skulle det ha varit af ett visst intresse att undersöka, huru 

 dessa blomställningar med åt olika håll vridna hölster sitta i för- 

 hållande till hvarandra på den gemensamma axeln, d. v. s. de olik- 

 vridna blomställningarnas förhållande till skottbyggnaden. Men 

 för besvarandet af denna fråga saknas mig nu nödigt material. 

 Min uppmärksamhet fästes nämligen på denna olikhet i hölsteror- 

 ganisationen först efter hemkomsten vid studiet af spritmaterialet. 

 Men man torde nog ej taga alltför mycket fel, om man antager, 

 att de olika hölsterformerna helt enkelt få sin förklaring därige- 

 nom att olika skottgenerationer med afseende på bladställningen 

 äro med hvarandra antidroma. Engler har undersökt skottbygg- 



