240 



utbildas hos Layenandra alltså från fröfästet, som är beläget i 



fruktämnets botten. 



Intressant är att i detta sammanhang kunna påpeka, att jag i 



litteraturen funnit afbildad en aracé, där dylika hårbildningar äfven 



till det yttre ha en sådan ställning 



och form, att öfverensstämmelsen 



med vissa euphorbiacéobturatorer 



är alldeles fullständig- Detta är 



fallet med Arisaenia filiforme, som 



af Blume afbildats i hans ståtliga 



botaniska praktverk Rumphia, I, 



tab. 28. A denna tafla finnes som 



fig. 7 bilden af ett längdsnitt ge- 



^ nom ett fruktämne, hvilken figur 



... .^ . . „,.,. .^ ,- jag här återgifver (fig. 10 a). Som 



r\if. Kl. a Ansaema filiforme efter Miamk; 



b Arisaema "Martins efter Schott. Längd- synes å densamma, äro de långa 

 snitt genom fruktämne med ohturators- fröämneshalsarnas mynningar all- 



väfnad. 



deles kringväfda af hår, som bilda 

 liksom ett nystan kring alla mikropylerna. 

 Dessa hår utväxa från ett utsprång ifrån 

 fruktämneshålans tak. Detta framgår af fig. 

 10 6, som är en afbildning af en annan 

 Arisaema-art, A. Martius efter Schott. Vi 

 ha således tydliga obturatorer äfven inom 

 familjen Araceae och äro Lagenandra och 

 Aris(tema hvar för sig representanter för två 

 olika typer. Bägge hafva atropa fröämnen- 

 Hos Lagenandra utväxa emellertid de som 

 obturator fungerande håren nedifrån, från 

 fröfästet och växa upp till en höjd be- 

 tydligt öfverstigande fröämnenas höjd, hos 

 Arisaenia åter utväxa de uppifrån, från ett 

 utsprång på fröämneshålans tak, ned kring 

 mikropylerna. I bägge fallen bildas emeller- 

 tid genom håren en förmedlande stödjeväf- 

 iiad för pollenslangarna för deras öfvergång 

 till mikropylerna. 



Fröämnenas byggnad å de tidigaste sta- Fig. ii. l. lancifolia. Längd- 

 dier jag iakttagit framgår af fig. 11. Bägge ^"•" ^'^"""^ f'-öänine med 



embryosäck; nucellusväfnad 



integumenten bestå af endast tvenne cell- nä.stan förträngd ('""/i). 



