271 



Då jag under arbetets gång började närmare studera Gl. vilfoidea 

 från Alten och ännu nordligare delar af Norge, skedde det i den 

 tanken, att denna art möjligen blott 

 skulle vara en magrare modifikation 

 eller form af nyss behandlade form 

 från Gotland och Tromsö. Så befanns 

 emellertid ej vara förhållandet. lie- 

 dan habituellt igenkännas utlöparna 

 hos Gl. vilfoidea genom sin spensliga 

 form och sina sicksackformiga böj- 

 ningar. Stolonerna erbjuda i själfva 

 verket ett förträffligt kännetecken, som 

 jag ingenstädes funnit angifvet i de 

 mig tillgängliga beskrifningarna på 

 Gl. vilfoidea, men som är af den be- 

 skaffenheten, att åtskiljandet af nu 

 ifrågavarande arter kan försiggå ofant- 

 ligt mycket lättare med stolonernas 

 än med blomdelarnas hjälp. Hos Gl. 

 maritima var. arenaria framkomma, 

 såsom af det föregående synes, sto- 

 lonernas sidoskott på vanligt sätt i 

 axillerna d. v. s. i vinkeln mellan in- 

 ternodiet ocli den från dess bas ut- 

 gående slidan. Hos Gl. vilfoidea {r\g.() o. 

 l) äro dessa sidoskott starkt förskjutna 

 och sitta vid internodiets allra öfver- 

 sta del och sålunda nästan i jämn- 

 liöjd med och midt emot det blad, 

 som utgår från det följande interno- 

 diets bas, allt i närmaste likhet med 

 förhållandet hos Catabrosa aqiialica Fig. 6. stolou af aujceria vilfoidea 



(C. Raunkler 1895-99 p. 572). Enär (^"^1^-^ T'' i'''- ^''^'' i^^^o^^" ^'^ ^'^- 



, , 1,1 j i-j vl L •• 1 rin^ssund d. 29 auffusti (Dr. Aurel 



stolonernas bfadslidor oftast aro kor- . , 



und Ahthi II IvKAUsi:, Reise nacli der 



tare än motsvarande internodier, Tschukten-Halbinsel 1881). 



komma således sidoskotten redan på Fig. 7. stolon af samma art från 

 ungt stadium att sitta fria från blad- Spetsbergen, Adventbay, i början af 

 slidorna, hvilka därför ej på sensom- augusti 1870. 



maren utböjas och gifva stolonerna det bladiga utseende som hos 

 föregående art. Kortskotten uppstå på de under året utvecklade 



