Svensk Botanisk Tidskrift, i 910. Bd 4, h. 2. 



SMÄRRE MEDDELANDEN. 



Föreningens medlemmar uppmanas att till denna afdelning insända meddelanden 

 om märkligare växtfvnd o. dvl. 



En märklig- björk från södra Uppland. 



I oktober 1905 hade professor C. Mörner godheten sända mig 3 små 

 kvistar af en egendomlig björk tagen af godsägaren E. Hermelin i Torsvi 

 socken af Uppsala län. I förhoppning att någon gång få besöka platsen 

 och således kunna lämna en mera ingående beskrifning af fyndet i fråga, 

 har jag dröjt med ett omnämnande däraf. Men då detta icke kunnat 

 ske och trädet en vacker dag kanske får skatta åt förgängelsen, medde- 

 las här nedan det lilla jag vet om fj^ndet. Måhända blir någon botanist 

 i tillfälle att besöka platsen och undersöka, om vi icke här hafva en 

 växtform värd uppmärksamhet från Naturminnesföreningens sida. 



Baron Hermelins beskrifning af trädet h'der sålunda: »Då jag senast 

 var på Torsvi, tog jag några kvistar af en c:a 7 alnar hög björk, som 

 växer på en torrare backe (Krusensbacke). Växtformen är träd, ej buske, 

 men stammen är beväxt med grenar till största delen; något pyramid- 

 formig.» En bifogad schematisk teckning visar ett enträd- eller pyramid- 

 poppelliknande växtsätt. 



Långskotten synas, af det föreliggande materialet att döma, ha ringa 

 längdtillväxt och flera grenar inställa bildningen af långskott, så att de 

 endast äro tätt besatta med kortskott. En följd däraf är, att kronfor- 

 men blir risig och föga utbredd. Ett- och tvååriga långskott bära harts- 

 prickar som hos vernicosa, på treåriga grenar äro dessa försvunna. 

 Barken är kanelbrun. Äfven bladen, i synnerhet långskottens, äro harts- 

 prickiga. 



Kortskotten hafva 3 blad, af hvilka ett, som vanligt, är större. Bladen 

 äro 10 — 15 mm. långa och 12 — 19 mm. breda nedom midten, med tri- 

 angulär omkrets (tvärt afhuggen bas) eller stundom med 4-kantig omkrets 

 (något vigglik bas), ej sällan osymmetriska. 



De talrika kortskottens blad äro således mer breda än långa. Hos 

 långskotten äro bladen äggrunda— triangulära, 10 — 11 mm. långa och 7—8 

 mm. breda nedom midten samt mer spetsiga. 



