(80) 



blomställningar Iramkomniit. Alla l)loinsamlin<^arna voro ännu den 28 

 augusti mycket litet utvecklade. 



Det synes mig ej omöjligt, att Scirpiis radicans redan före sjöns tapp- 

 ning vuxit vid dess stränder och sedan så småningom efter torrlägg- 

 ningen spridt sig på den nybildade fastmarken. 



Till sist kan det vara af intresse att påpeka, att jag i mitt herbarium 

 äger ett exemplar af Scirpiis radicans, påtecknadt: »Karlstad 20/VlI 1902, 

 A. HuLPHERS.» Växten är således känd frän två ställen i Värmland. 



A'. V. Ossian Dahlgren. 



Myosotis eaespitosa Schultz var. borealis nov. var. 



Redan för 20 år tillbaka fästes min uppmärksamhet vid en liten Myo- 

 sotis, som jag fann vid Luleälfvens stränder, något nedanför Stora och 

 Lilla Luleälfs sammanflöde, invid min dåvarande bostad, Storbacken i 

 Jockmocks socken af Lule Lappmark. Utan att ingå i en mera detal- 

 jerad undersökning af växten antog jag till en början, att det var vanlig 

 Myosotis ca'spitosa, och gladde det mig att hafva funnit denna växt 

 ofvanom sin i Hartmans flora angifna nordgräns, Ume Lappmark. 



Då jag några år senare fick min bostad förlagd till Jockmocks kyrk- 

 plats, fann jag att växten äfven här, 5 mil of vanför den nyssnämnda fynd- 

 orten, tillhörde älfstrandens flora. Det är emellertid först under de se- 

 nare åren jag börjat studera denna egendomliga lilla Myosotis något 

 närmare på ett mycket rikhaltigt material, som stått till mitt förfogande 

 under alla stadier af växtens utveckling, och har det därunder blifvit 

 min uppfattning, att vi här hafva att göra med en ny varietet. Olikheten 

 med hufvudarten synes mig till och med så stor, alt det torde kunna 

 ifrågasättas, huruvida icke växten rätteligen borde anses som egen art. 

 Vissa karaktärer synas åter tyda på hybridisering mellan M. ccespilosa 

 och M. silvalica. Häremot talar dock den omständigheten, att M. cwspi- 

 losa icke förekommer inom området, hvarjämte en så vidsträckt utbred- 

 ning af en hybrid, som denna växt företer, vore mera ovanlig. 



Beskrifning: Stjälk trind med glesa, tilltryckta hår, 5 — 17 cm. hög, 

 späd, men icke slak. Örtblad 1 - 2 cm. långa, 2 — 4 mm. breda, alla, 

 äfven de nedre, oskaftade. Blomkrona 2 — 3 mm. vid. Blomfoder 2 — 3 

 mm., af skaftets längd. Fruktskaft oftast ensidigt riktade utåt eller snedt 

 ui)påt. Nötter med antydan till kant. Frösättning svag. 



Karakteristiskt för växten är att de nedre stjälkbladen tidigt gulna och 

 vissna bort. I växtens senare stadium utväxa sterila bladrosetter från 

 rothalsen. 



I blomstadiet är växten oftast enkel och ogrenad, i likhet med ilQn af 

 Neumax beskrifna /. simplcx, men är tydligen icke identisk med denna, 

 enär de flesta exemplar på sensommaren grena sig vid eller ofvan, nå- 

 gon gång nedom stjälkens midl. 



