vistnok har v?eret betydelig overvurderet. Vedrörende den tredje 

 faktor, dyrene, skal jeg blöt meddele lidt om en enkelt af de måder, 

 hvorpå den virker i spredningens tjeneste. Sernander deler (12, 

 p, 225) djTenes medvirken i tre kategorier: endozoisk, synzoisk og 

 epizoisk spredningsmåde, af hvilke kun den förste vedrörer os her. 

 Det er hovedsagelig pattedyr inklusive menneskerog fugle, der virker 

 på denne made, i mindre grad fisk; og fuglene er vel nok den vigtigste 

 gruppe i denne henseende. Dette har sin hovedgrund deri, at fuglene 

 ved deres flyveevne er istand til at tilbagelaegge länge straekninger i 

 forholdsvis korte tidsrum, og at de fölgelig a priori må t?enkes at 

 kunne transportere frö (og frugter) vidt om. At de spiller en be- 

 tj^delig rolle i fröspredningens og plantevandringens tjeneste, er 

 udenfor al tvivl; men jeg for min del mener rigtignok, at deres 

 betydning er blevet adskilligt overdrevet, navnlig når man har villet 

 benylte dem til al forklare plantevandringer på länge afstande. Man 

 har nemlig anfört, at fuglene på deres årlige Irsdk (ynglevandringer) 

 sandsynligvis måtte medföre frö og lejlighedsvis give det fra sig; 

 men nu har det efter en dansk ornithologs angivelser vist sig se 

 en opsats af förf., 9), at når fuglene drager på deres länge rejser, 

 sorger de for at have tomme maver (ligesom de også renser sig og 

 pynter sig udvendig), således at chancerne for, at de skulde medföre 

 plantefrö, kun er små. Jeg tror således, al man må vsere varsom 

 med at benytle fuglene som hjselpere til at forklare plantevandringer 

 på länge afstande, i spring. Derimod skal jeg viere den förste til 

 at belone fuglenes store betydning som fröspredere på mindre afstande, 

 d. v. s. afstande, som en fugl lilbagela^gger under sin daglige fa^rden 

 (udenfor tra^kketiden . 



Den endozoiske spredning ved fuglenes hja^p vil jo sige den spred- 

 ning, der föregår ved, at fuglene forlaner frö (frugter eller andre 

 formeringsorganer regnes med i dette udtryk) og giver dem fra sig 

 igen enten i exkremenlerne eller i opgylp; ja en tredje mulighed er, 

 at fuglene omkommer og fröene derved frigöres. Det bliver natur- 

 ligvis först og fremmest de plantea^dende (fröajdende) fugle, der 

 kommer i betragtning her; men adskillige andre fugle kan lilfa^ldig 

 eller til tider :ede frö og derved få betydning i denne henseende. 



»Svensk IJolanisk Tidskrift^ begynder sit förste hefte med en for- 

 tjenstfuld afhandling af S. Bh^ger (1; om just delte semne. For- 

 fatteren har undersögt en stor ma-ngde fuglemaver for deres frö- 

 indbold og har sannnenstillel sine resullater med tidligere under- 

 sögelser af H. Hesselman (6), .1. Holmboe (7) og K. Sernander 



