(12), ^ således al vi i denne afhandling har en samlet fremstilling af, 

 hvad vi ved om denne sag for Sveriges og Norges vedkommende. 

 Det er en meget läng liste över plantefrö og en rimeligvis ret fuld- 

 staendig liste över fröa?dende skandinaviske fugle, der her foreligger. 

 Men der mangler efter min' mening én ting, og det er undersögelser 

 över spireevnen hos de frö, der er fundne. Nu er der ganske vist 

 dertil at sige, at de frö, der er fundne i kroen eller maven på en 

 skudt fugl, muligvis vilde vajre blevne fordöjede, hvis fuglen havde 

 fået lov til at leve, og at man derfor intet sandt resultat kunde få 

 ved en sådan undersögelse, og denne indvending, som også både 

 J. HoLMBOE (I. c, p. 320) og S. Birger (1. c, p. 5) selv omtaler, kan 

 ikke bortvises. Det, der derfor kan sluttes af disse undersögelser 

 över kro- og maveindholdet af skudte fugle, er fölgelig kun, at de 

 ncvvnte frö o. s. v.) rimeligvis vilde have kiinnet spire, om fiiglene 

 var omkomne på en eller anden made iide i naturen, således at fröene 

 kunde blive frigjorte. Naturligvis giver disse undersögelser tillige 

 fingerpeg i retning af, hvilke frö der har udsigt til at spredes på 

 endozoisk made, og herpå må man vel laegge hovedva^glen. Men 

 vi er således på dette punkt ikke nåede udover formodningernes 

 område og ind i vishedens. 



Det, der skal til nu, da vi har en sådan udförlig oversigt över, 

 hvilke fugle der seder planlernes frö og hvilke frö det er, de aeder, 

 bliver undersögelser af fuglenes exkrementer og opgylp i henseende 

 til indhold af frö og spiringsundersögelser af disse frö. Opgaven 

 kan gribes an på to forskjellige måder: 1. Enten kan man fodre 

 fugle med föde, hvori der er plantefrö, og så undersöge, hvilke frö 

 der findes i exkrementerne eller opgylpet, og hvorvidt de er spire- 

 dygtige. Ad denne vej, som A. Kerner (8) har gået, - opnår man 

 at konstatere, hvilke frö der kan tåle at blive behandlet i visse be- 

 stemte fugles fordöjelsesorganer uden at tabe evnen til at spire. 

 Man rykker herved spörgsmålets lösning et stort skridt nsermere. 

 2. Eller man kan opsamle exkrementer og opgylp af fugle ude i 

 naturen og undersöge, om de indeholder frö, og i bekrceftende til- 

 faelde om disse er spiredygtige. Charles Darwin (3) omtaler korte- 

 1ig i «Arternes Oprindelse», at han har samlet tolv slags frö af 

 småfugles exkrementer i sin have, og at nogle af disse var spire- 



^ O. Ekstam (4) har gjort lignende undersögelser for Spitsbergens vedkommende. 



^ Ove Rostrup (11) har anstillet forsög med spireevnen lios frö, der havde pas- 

 seret en kos fordöjelsesorganer; 49 — 87 pct. af fröene af de mest modstandsdj^gtigc 

 arter viste sig spiredj^gtige. 



