af förste saeson, medens de hele frugter, om end i ringe antal, også 

 spirer i anden. 



Det procentantal af stene, der har spiret, er 58 for det ene for- 

 sögs vedkommende og 86 for det andet, medens de tilsvarende tal 

 for de hele frugter er 45 og 29, altså betydelig ringere. Hoved- 

 massen af de ikke spirede stene og hele frugter er sikkerlig friske 

 og vil spire ad åre; nogle få har jeg åbnet og fundet at indeholde 

 frisk kim. Hvad spiringshastigheden angår, da viser forsöget med 

 glassene i värme om vintren, at 21 procent af stenene spirede i 

 tidsrummet fra 5te december 1905 til 18de januar 1906, medens 

 ingen af de hele frugter spirede så hastigt; endnu ind i maj måned 

 spirer der stadig flere af stenene end af de hele frugter. Forsöget 

 med glassene i kulde i vintren viser akkurat det samme: indtil 27de 

 april var der spiret 20 pct. stene og kun 1 pct. hele frugter; også 

 her er der eftervirkning i maj måned. 



Den höjere temperaturs fremmende indflydelse fremgår ligeledes 

 klart af forsögene. I den tid, hvori det ene stet glas stod i värme, 

 spirede 31 pct. af stenene og 7 af de hele frugter i delte s?et, medens 

 i samme tidsrum kun 20 pct. af stenene og 1 pct. af hele frugter i 

 det sa*t, som stod i kulde, spirede. Tager vi eftervirkningen i maj 

 måned med, bliver lallene 48 og 15 mod 30 og 2. 



Endelig er det vierdt at ma^-ke sig, at allerede i juli 1906 synes 

 stenene at have udtömt deres spireevne; efter 26de juli er der slet 

 ingen spiret af dem, medens de hele frugter har givet 1 + i efternöler 

 i hösten 1906 og 8 + 10 i somren 1907. 



Resultatet af dette spiringsforsög med frö, der har passeret fugles 

 fordöjelsesorganer, er således ScTrdeles gunstigt. Det viser, at der 

 findes planter, hvis frö endog får sin spireevne og sin spire- 

 hastighed forögel ved at blive behandlet i fuglenes for- 

 döjelsesorganer. 



Man fristes uvilkårligl til al söge at finde grundene til denne 

 virkning af passagen gennem fordöjelsesorganerne. Derved föres 

 man ind på helt andre spörgsmål, der vedrörer ydre faktorers virk- 

 ning på frös spireevne og -hastighed. Den virkning, der kan ud- 

 öves på Potamogeton-frugter under passagen igennem fordöjelses- 

 vejen, kan vsere kemisk eller fysisk. Ved den kemiske må man 

 tienke på mavesaftens virkning enten på frugtens hårde inderlag 

 eller på kimens spireevne. Den fysiske virkning kan vsere enten 

 rent mekanisk, idet frugtens ydre blöde lag afgnides og det indre 

 lag slibes og göres tyndere ved födens maling i kroen, eller kan 



