51 



ej långt från byn Segerstad, ty dem emellan är också en fjerdings- 

 väg. Här förekommer den ymnigare än på förra stället. Valtorps 

 kyrka ligger en mil nordost, och Asaka en och en half mil sydost 

 från Falköping.» 



Det enda försök att karaktärisera det sällskap, i hvilket Stipa 

 förekommer, härleder också från Lagerheim, som p. 106 anför: 

 »På de samma backar vid Asaka, der Sti])a vexer, togos följande 

 vexter: Dracocephahim Riiyschiana L., Potentilla rupestris, Brachy- 

 podiiim pinnatum P. B., Priinella grandiflora Poll., Astcrocephalus 

 Cohimharia Wallr., Asperula tinctoria L. o. s. v.» 



Först 1854 i sin på märkliga noviteter för Väslgöta-floran rika 

 »Iakttagelser öfver några inom Westergöthland förekommande Natur- 

 alster» meddelade Mathesius själf i Botaniska Notiser närmare upp- 

 gifter om sina bägge Stipa-fynd. 



Äter kommer en tid, då man anser Slipa utdöd i landet. Redan 

 1854 tyckes den enligt Mathesius vara utrotad vid Valtorp. Numera 

 har plogen äfven der ulöfvat sin utrotande inverkan på densamma, 

 så att den icke alls funnits å denna trakt de sistförflutna åren.» ^ 

 I tionde upplagan af Hartman's flora 1870 p. 275 säges den vara 

 utrotad på båda lokalerna. Men samtidigt kan utgifvaren glädja 

 med ett alldeles nytt växställe: »nära Stenåsen ^/^ mil fr. Dala 

 k3^rka: Stud. N. S. Linnarsson.» Och det visade sig äfven, att upp- 

 giften om Slipas försvinnande från Vartofta-Åsaka, som upprepades i 

 florans elfte upplaga 1879, p. 523, var förhastad; de talrika exemplar 

 från 1800-talets alla decennier från och med trettiotalet, som ligga 

 i gamla herbarier landet rundt, vittna såväl om dess fortvaro, som om 

 den öfverhängande fara, för hvilken den, liksom så många andra af 

 vår floras märkligaste medborgare, är utsatt från de hänsynslösa växt- 

 krämare, som gå under botanistnamnets skyddande förklädnad. 



Vi äga sålunda 3 lokaler i Västergötland, på hvilka Slipa pennata 

 växer eller har växt. Då dess hela uppträdande så långt utanför 

 dess egentliga utbredningsområde erbjuder ett alldeles särskildt växt- 

 geografiskt intresse, skola vi som början till denna studie öfver de 

 problem, hvilka med detta uppträdande äro förknippade, taga en 

 utredning af Slipas historia och växtfysiognomiska ställning på de 

 respektiva lokalerna. Till grund för denna skildring ligga hufvud- 

 sakligen iakttagelser och uppteckningar från några resor, som jag 

 somrarna 1906 och 1907 företog i mellersta Västergötland. 



^ Mathesius 1. c. p. 15. 



