(14) 



Marsupella aqiialica SchifTn. 

 M. capillaris Kaalaas. 



Cephalozia divaricata var. grimsiilana Kaalaas. 

 Cesia varians Lindb. 

 Af Sphagna äro 17 arter för området angifna, hvaraf följande äro de 

 märkligaste : 



Sphagnum centrale C. Jens., S. iniindatum Russ., S. Russowii Warnst., 

 S. Warnstorfii Russ., S. angustifolium C. Jens., S. balticum Russ., S. Jen- 

 senii H. Lindb. ^_ ^^^^^^,_ 



Birger Nilson, Die Flechtenvegetation des Sarekgebirges. — Natur- 

 wisscnschaftliche Untcrsuchungen des Sarekgebirges in Schwedisch- 

 Lappland, geleitct von dr Axel Hamberg. Band III, s. 1 — 70. Stock- 

 holm 1907. 



Förf. af denna afhandling deltog sommaren 1903 i de af nuvarande 

 professorn dr. A. Hamberg planlagda och ledda undersökningarna at 

 Sarekområdet och hopbragte därvid rätt stora lafsamlingar. Bearbet- 

 ningen af dessa har, såsom alltid är fallet med samlingar af detta slag, 

 tagit en ganska lång tid i anspråk. För att kunna lämna en fullstän- 

 digare bild af lafvegetationen i det besökta området har förf. också be- 

 arbetat de samlingar, amanuensen T. Vestergren hemförde därifrån under 

 åren 1900, 1901 och 1904. Afseende har dessutom fästs vid P. J. Hell- 

 BOMS undersökningar under åren 1864 och 1871, utan att förf., för så 

 vidt det framgår af hans framställning, underkastat dennes uppgifter 

 någon granskning. 



Den S3'stematiska uppräkningen af områdets lafarter föregås af några 

 kapitel af mera allmänt lichenologiskt innehåll: »Lafarternas utbredning 

 i det undersökta området», »Om substratets betydelse», »Sorediebildningen», 

 »Om den långvariga snöbetäckningens inverkan på lafvarna», >0m lafvar- 

 nas utveckling i närheten af glaciärisen», »Om förekomsten af färgadt 

 märglager» och »Rostiga (oxiderade) former». Den, som närmare vill 

 taga kännedom om förf:s framställning i dessa stycken, hänvisas till 

 själfva af handlingen; att i korthet referera densamma är knappt möj- 

 ligt. Ett j)ar punkter må dock i korthet beröras. Sj^nnerligen länge 

 ui)pehåller sig förf. vid sorediebildningen och ])olemiserar därvid skarj)! 

 mot den bekanta lichenologen G. Bitter i Bremen. Enligt Nilson äro 

 soredierna bildningar af rent biologisk eller ekologisk natur, hvilkas ujjp- 

 trädande direkt betingas af yttre faktorer, och däraf drager han den slut- 

 satsen, att de äro så godt som utan värde för särskiljandet af arter eller 

 former. I ])raktiken synes han helt och hållet frånkänna dem allt sådant 

 värde. Till följd af denna sin åsikt och sin för öfrigt skäligen ytliga 

 metod vid undersökningen af de lägre s}'stematiska enheterna sammanför 

 han också under samma varitets- eller artnamn former, dem hvarje nu- 

 tida, ej endast i herbarier utan äfven i fria naturen arbetande lichenolog 

 håller skilda. Jag behöfver i det hänseendet blott hänvisa till hans fram- 

 ställning af släktet Physcia och Parmeluv af o//yf/ct't/-gruppen. Förf:s 



