176 



förlängande bladskaft, Ranuncuhis flninnudn med sina smala blad- 

 skifvor och Teucriiim scordiuni samt Veroiiica sculcllata med tunna, 

 tydligt genomlysande, i jämförelse med den vanliga alfvarformen 

 något dilaterade bladskifvor. 



Under sommarens lopp fullföljde jag mina iakttagelser öfver sub- 

 mersa former öfverallt, där tillfälle erbjöd sig på Gotland och 

 Blekinges öar samt åter på hösten på Ölands södra alfvar. På 

 Aspö iakttogos och insamlades sålunda vattenformer af Hydrocotijle 

 vulgaris. redan iakttagen på Gotland i en småbladigare form, Jiin- 

 ciis snpiniis och Peplis portula. På Senoren insamlades en hel gröda 

 af submerser dels i en torfmosse, dels i etl par djupa vattenhålor: 

 Ayrostis stolonifera, Agrostis canina, Hijdrocolijle mdgaris, Junciis 

 lainproc(ir})iis, Jnnciis siipiniis, PcpIis portida, Polggoniim persicaria, 

 Raniincidas flammula , som förekom i två former: en med fyllodie- 

 artade blad likt den öländska öfversvämmade formen, en med små 

 ovala bladskifvor, den senare växande på grundare vatten än den 

 först nämnda; dess bladskifvor flyta naturligtvis på vattnet. På Tärnö 

 fanns en intressant submers i Poliigoniim avicidare f. snhmersa, hos 

 hvilken blad pa det i vattnet nedsänkta partiet af stammen saknades. 

 Under en höstexkursion på Ölands södra alfvar hade jag tillfälle 

 iakttaga Hcrniaria glahra, Leontodon autumnalis och Mentha aiistriaca 

 samt Tara.vaciim officiiiale i öfversvämmadt tillstånd. Då var stolon- 

 bildningen naturligen på sitt högsta hos t. ex. Potentdia anscrina, 

 Teiicrinm scordiuni och Veroiuca scutcllata. Genom dessa stoloner 

 ville växten liksom allägsna sig frän den alltför sänka marken. 

 I synnerhet hos den förstnämnda hade stolonerna växt ut till en 

 oerhörd längd, en meter eller mera. 



Vattenväxternas biologi har på ett utmärkt sätt behandlats af 

 H. ScHKNCK i arbetet »Die Biologie der Wassergewächse », utgifvet 

 år 1<S86, hvarur senare författare öst. Han indelar vattenväxterna 

 i tre kategorier: 



1) egentliga hydrofyler, som endast växa i vatten, hvaraf 38 

 species upi)tagas, däribland ^Jr/-a/o/>/j;///a///-arterna, (7/7'(z//a/'za-arlerna, 

 flertalet Polamogflon-iwivv, Hitppia-, \ajas- och Zo,s7(7Y/-arterna ni. ti.; 



2) hydrofyter, som ha mer eller mindre afvikaiule landformer och 



3) mer eller mindre amfibiska växter. 



' I ett djupt vattenhäl pä denna ö insamlades äfven en liögst karaltteristisk vat- 

 tenväxt, hvars identitet jag ännu iciie lyekats säkert bestämma, en monokotyl med 

 ytterst förlängda, liärfina Ijhid, livilka gäfvo densamma en frappant likhet med en 

 tradalg. 



