181 



svagt utveckladt, men vattenformerna af de amfibiska växterna, 

 t. ex. Pcplis portiila, l\'ucriiini sconliuin, Vcronicd sculclhila, Jiiiuiis 

 supinus f. fhiifans ni. 11., utmärka sig genom talrika oförgrenade 

 adventivrötter, som utgå från bladfästena. Ofta utmärka rötterna 

 sig genom sin längd, t. ex. hos Slrdtiolcs aloidcs, där vanligen endast 

 en föga förgrenad rot uppträder, som tjänstgör som förankringsorgan. 

 lUom som förankringsorgan tjänar roten på grund af sin lakunösa 

 byggnad som respirations- och llytorgan. Hos Mcniianthes trifoliata, 

 stundom Veronicci sciitellata m. fl., är roten äfven på grund af sin 

 rikliga klorofyllhalt assimilerande, ett rön, som förf. gjorde redan 

 på våren 18S8 vid Fågelsång i Skåne och som Mxen linnes om- 

 nämndt i litteraturen. 



Hadromet och de mekaniska väfnaderna äro föga eller icke ut- 

 vecklade. Rothårsbildningen är svag eller ingen. Stundom saknas 

 rötter {Utricuhii'i(t, Aldrooandid, Saloiiua m. II.). 



Stammen: Lång, i synnerhet i rinnande och djupare vatten, 

 ofta rikt klorofyllförande, t. ex. hos Menijauthes trifoliata, Hijdroco- 

 tijle vulgaris m. fl. Längden står i sammanhang med den svagare 

 belysningen i vattnets djupare lager. Den tunna och böjliga vatten- 

 stammen — endast undantagsvis är den tjockare, t. ex. hos Menij- 

 (inllws, Rdnniiculus scelcralus — visar ofta en riklig förgrening 

 {Mijriophiillnin. Bafrachium m. fl. och flera submersa landväxter), 

 hvilket bidrager till förökningen, då stammen ruttnar nedtill, så att en 

 hel koloni kan uppstå efter ett enda individ. Det bildas härigenom 

 riktiga undervattensängar. Skär man af en gren af Eloded cana- 

 densis, Batrachium o. a., så växa de fort och slå rötter. De nedersta 

 internodierna äro längst, hvilket äfven förklaras af den svagare be- 

 Ij^sningen. Endast försvagadl diflust ljus står till förfogande för 

 assimilationen. Ingen så stor skillnad mellan hufvud- och sido- 

 axlar som hos landväxterna linnes, en följd af de förändrade ab- 

 sorptionsförhållandena. De mekaniska elementen bilda jämte det 

 egentliga kärlknippet en axil sträng eller tendera därtill för att ge 

 vederbörlig dragfaslhel. — Stundom äro stjälkens internodier sam- 

 mandragna {Lobelia, Litorella, VnUisneria). — Stundom linnes ett 

 längre eller kortare på bottnen krypande rhizom {LitoreU(t). 



' H. PoTONiÉ s Naturwissenschaftliche Rcpetitorien. III: Botanik von Carl Muu.kr 

 und H. PoTONiK, pag. 9. Berlin 189P>. 



^ R. H. Pond har hos de vattenväxter han undersökt funnit fcirekomsten af rot- 

 hår snarare vara regel än undantag. (The biological relation of aquatic |)Iants to 

 the substratum U. 8. Fish. Comm. Report for 1903. 1905.) 



Svensk Botanisl: Tidskrift P.XIS. 15 



