Svensk Botanisk Tidskrift. 1908. Bd 2. h. 2. 



REFERAT. 



E. Adlerz, Bladmossflora lör Sverif»es låi^land med särskildt af- 

 seende på arternas utbredning inom Närke. — Örebro 1907, 

 226 sidor, med 57 laflor; jiris bäft. 4: ÖO, inb. .1: ÖO. 



Nämnda publikation bar, som titeln antyder, tvä olika mal, nämligen 

 att beskrifva Närkes bladmossflora oeb att därjämte utgöra en handbok 

 vid studiet af det svenska låglandets bladmossor. Det är svårt att sam- 

 tidigt väl tjäna två herrar, och det hade nog varit lyckligare, om förf. 

 fördelat sitt arbete på två skilda publikationer. 



Under de många år, som C Hartman var lektor i Örebro, ägnade 

 han största delen af sin fritid åt undersökningen af Närkes mossflora, 

 och en grundlig beskrifning af densamma var hans käraste framtidsmål; 

 detta mal lyckades han dock ej upi)nå, innan hans verksamma lif slutade. 

 De synnerligen rikhaltiga anteckningar, som C Hartman efterlämnat, ut- 

 göra hufvudmalerialet för förf:s redogörelse för Närkes bladmossflora; 

 därtill lia fogats många nya upptäckter inom landskapet af K. Kjellmark, 

 A. RiNGSELLE, H. LÖWENHJELM och K. JÄDERHOLM sauit äfven af förf. 

 själf. (lenom offentliggörandet af resultaten utaf det bryologiska forsk- 

 ningsarbete, som blifvit utfördt i Närke, bar förf. lämnat ett mycket 

 värdefullt bidrag till den alltför torftiga litteratur, som finnes om blad- 

 mossornas växtgeograliska utbredning i Sverige. 



I-'örr. liar därjämte lämpat sin bok till en handledning vid studiet af 

 de i det svenska laglandet förekommande bladmossorna, af bvilka ganska 

 utförliga och, sä vidt ref bunnit se, goda beskrifningar länmas. De tal- 

 rika och vackra Ijustrycksbildci", hvarmed förf. försett sin Hora, böra vid 

 detta studium blifva till en mycket god hjälp. Mitt intryck är sålunda, 

 att lektor 1^. Adlerz' Bladmossflora bör kunna tjäna såsom en god hand- 

 ledning vid studiet af våra bladmossor. Härmed vill jag dock ej ha 

 sagdt, att den i allt lylier de lordringai-, som man skulle vilja ställa på 

 en sådan flora. Nomenklaturen och systematiken äro väl konservativa; 

 så gör det t ex. ett löiåldradt intryck att finna de numera allmänt an- 

 tagna släktena VVz/y/o/vV/, Pohlia, lloUi och Pldf/iollicciiim inordnade under 

 respektive Splachniim, lirijiiiu, Orlholrichnin och Hypnuni. Dock måste 

 medges, att det vid den förbistring, som för närvarande rader inom mos- 

 sornas nomenklatur och systemalik, är omöjligt att intaga en ståndjjunkt, 



