Svensk Botanisk Tidskrift. i908. Bd 2, h. 3. 



LIBRARY 



NEW YORK 

 BOTANICaL 



STIPA PENNATA I VÄSTERGÖTLAND. 



EN STUDIE ÖFVER DEN SUBBOREALA PERIODENS INFLYTANDE 

 PÅ DEN NORDISKA VEGETATIONENS UTVECKLINGSHISTORIA. 



AF 

 RUTGER SERNANDER. 



(Forts.) 

 Stipa oeh de postgrlaeiala klimatväxlingarna. 



Det torde väl knappast ha undgått någon, som följt med till denna 

 punkt i min framställning af S///jrt-samhällenas historia, att allt 

 sj^nes peka på, att dessa måste ha sammanslutit sig under en tid 

 med varmare och torrare vegetationsperioder än de nuvarande. 

 Redan långt tillbaka i den nordiska växtgeografien möter man också 

 denna uppfattning af Stipa pennata som en reliktväxt. Elias Fries, 

 hvilken alltid med styrka framhöll, att eken och de ädla löfträden 

 fordom voro vanligare än nu, räknar t. ex. (Bot. Utfl. p. 314) Stipa 

 m. fl. som »lemningar efter den äldre rikare vilda vegetationen». 



Men det skulle kunna invändas: vore det ej möjligt att i de lo- 

 kala egendomligheter, som utmärka S//pa-kullarna, ligger en till- 

 räcklig förklaringsgrund för beskaffenheten af deras flora? Med 

 andra ord, skulle sammanslutningen kunna ha ägt rum under kli- 

 matförhållanden som i nutiden, kanske till och med då, eller rent 

 af med en karaktär motsatt det antagna kontinentalklimatet och af 

 t. ex. insulärt skaplynne? Vi möta de invändningar, som alltid 

 kunna uppställas mot reliktteorierna, och hvilka man sällan i hvarje 

 särskildt fall gör sig besvär att söka undanröja. 



Hvad frågan om tillräckligheten af ett klimat som det nuvarande 



^;^ angår, så kan det ej nekas till, att xerotermiska arter i denna stund 



cr äro stadda i såväl invandring som spridning på den skandinaviska 

 i halfön. Som jag i det följande skall söka utveckla, beror detta 



^^~~' på att människan i sen tid tillskapat en mängd för xerotermer 



f---! lämpliga lokaler, ja till och med hela områden. 



'- Svensk Botanisk Tidskri/t 190H. 19 



