206 



Och då isen pa sitt återtåg mot norden hade hunnit norr om 

 den })akersta af ändmoränsträckorna, härskade troligen en tundra- 

 vegetation på de hindpartier, som stucko upp olVan de isdämda 

 sjöarnas och det senglaciala ishafvets strandUnjer. P]n verkhg gla- 

 cialflora är visserhgen ännu ej uppdagad i dessa trakter, men Hulth 

 har påvisat nordhga viden samt Bctiiht nana i kalktulY och kalk- 

 tulTgrus från bottnen af Skuhorj)stulTen och Mariesjömossen nära 

 Sköfde. Hl LTHs undersökningar öfver traktens kalktufier och torf- 

 mossar visa, att skogen snart skingrade denna nordhga Hora. I den 

 följande utvecivhngen af dessa l)ildningar kunna efter samme fors- 

 kare spåren efter tvenne skeden med torrt khmat urskiljas. Dessa 

 skeden identifierade han med Blytt-Skrxanders borealn och sub- 

 boreala perioder. 



Till den boreala perioden räknar han den öfre svarta randen 

 eller möjligen bägge ränderna i Skultorpstutfens lager d. Detta af- 

 brott i kalktuffens afsättning, häntydande på uttorkning af käll- 

 sprången, motsvaras möjligen af det otydliga undre stubhlagret i 

 Mariesjömossen. Till den subboreala hänför han det stora afbrottet 

 i SkultorpstulTen, myllranden /), och det öfre stora stublilagret i 

 Mariesjömossen. (Jfr också Sernandek G. F. F. Bd 24, p. 410—419). 



Om den närmare beskaffenheten af dessa bägge perioders klimat 

 och vegetation lämna oss de vid Skultorp och Mariesjö funna fos- 

 silen ej fullt tydliga utslag. Vi måste därför genom analogislut från 

 jiärgränsande lokaler och andra landskap komplettera den bild de 

 lämna. \i (inna då, alt den boreala perioden utmärkte sig för 

 ringa nederbörd och för ett klimat minst lika varmt som i nuti- 

 den; åtminstone gick eken upp till södra Närke. Den subboreala 

 tiden, hvars antagliga naturförhållanden jag längre fram skall söka 

 närmare utveckla, hade ett mj'cket torrt klimat och mycket 

 varma vegetationsj)erioder. Sjöarna och vattendragen krympte sam- 

 man och stora sträckor af våra försumpningar blefvo täckta af 

 skog. Hasseln, som redan inider föregående lid, den insulära at- 

 lantiska perioden, ryckt laiigl upp mot norden, bibehöll eller kanske 

 rent af utvidgade sill ulbredningsområde. Pa Ijällen lyfte sig skogs- 

 gränsen högst betydligt. 



Konstituerades .S7//;a-samhällena under boreal eller subboreal lid? 



För min del har jag ansett det som troligast, all Stij)a liksom en 

 stor del af Areschougs xeroterma Altai-växler invandrade under 

 den löna af dessa jierioder, som jag förläggei" lill slutet af Anci}liis- 

 lidcii, den lid da Osleisjön var ell söhallensbäcken och Sverige 



