209 



visade stubblager är redan förut omtaladl. I den tallstubbarnas 

 rötter omgifvande torfven finnas tallkottar och hasselnötter. (Skh- 

 NANDER 1902, p. 419). Jag hittade de senare så långt ut i mossen, att 

 de efter all sannolikhet härstamma från buskar, som under sub- 

 boreal tid växt ute på torfmossen. 



Sfenstorp (l9 7s06). ■ — På prästgårdens ägor ligger ett större, upp- 

 odladt, tämligen djupt kärr c. 170 m. ö. h. Tämligen centralt i 

 detsamma, på c. 60 cm. djup under hopsjunken kärrtorf stodo på 

 ett mindre område medelstora stubbar. Vi hafva här enligt min 

 uppfattning en sådan subboreal skogsholme som den, hvilken under 

 samma tid och samma omständigheter växt upp på den djupa 

 myren Nysen på norra Gotland. (Sernandp:r 1894, p. 63 — 64). 



Falköpingsinossen (l9%06). — Denna väldiga torfmosse, belägen 

 c. 200 m. ö. h., vore intressant att undersöka till hela sin utveck- 

 lingshistoria. Jag har endast besökt enstaka punkter af densam- 

 mas stränder. Emellertid tvekar jag ej att på grund af erfarenheter 

 från andra kvartära bildningar på och invid Falbygden tolka 

 ett skogstorllager, hvilket jag här anträffade närmast under en la- 

 kustrin bildning, som subborealt och de ofvanliggande bildningarna 

 som härstammande från den subatlantiska transgressionen. Ej långt 

 från Falköpings station rådde i mossens öfre delar på en sträcka af 

 åtminstone 20 m. följande lagerordning: 



1. Kärrtorf, förmultnad, c. 40 cm. 



2. Bleke med sötvattensmusslor och -snäckor såsom Valvata sp., 

 5 — 20 cm. 



3. Skogstorf med Betiila alba, Phragmites commiinis (möjligen in- 

 vuxen från ofvanliggande lager), Coryliis Avellana (l nöt) o. s. v-, 

 30 cm. +. 



Lillåmaderna. — I det egendomliga rullstensås-landskap, som ut- 

 breder sig utmed västsluttningen af Hökensås, framgår en utpräg- 

 lad, ungefär milslång dalsträckning i rakt nordlig riktning från 

 Klämmesbo, Fröjereds socken i söder. Bottnen af denna dalgång 

 upptages af mader, genomdragna af den obetydliga Lillan. Deras 

 vegetation och utvecklingshistoria hade jag tillfälle att i sällskap 

 med fil. kand. A. Stalin undersöka den 27 juni 1906. 



De växtsamhällen, som sammansätta dessa mader, äro af mycket 

 växlande natur. 



I norra delarna, där ån tagit sig en verklig fåra, hvars vegetation 

 karakteriseras genom bestånd af Phragmites, Iris, Baldingera, Nii- 

 phar Iiiteum, men framför allt af Scirpus laciistris, alternera som 



