211 



stituenule i suhntlaiiUsk lid. Tv alt sa är lallel lorde framgå af alt 

 på de ställen, där jag lyckats få se gräfningar, ha under den torf de 

 bildat, stått lämningar efter en skogsbotten, och denna tolkar jag 

 som subboreal, då jag ej kunnat finna någon lokal uppdämning 

 eller annat, som kunnat föranleda en gammal skogsmarks försump- 

 ning. 



Vid Gunnarsbo stod stubblagrel 25 cm. under hoj)sjunken starr- 

 torf, på hvars yta niossäng med följande karaktärsväxter innästlat 

 sig: 



Care.v canescens Pohjgoniim ininpareiim 



Comariim palustre Potcnfilla Tormentilla 



Geum rivale Salix hastata 



Hijpnnm trichoides Sj)ha'rocepI}aliis pohistris 



Oxycocciis palnslris Sph(t(/mim af n('/77o/'e;//77-gruppen. 



Stubblagret bestod af tdH ocli björk. Äfven tallkottar anträl^ades i 

 detsamma. 



Söder om Stallerhult, där åloppet, som nämndt, började förtona i 

 kärrmark, var man just vid vårt besök sysselsatt med att gräfva en 

 längskanal midt i maden. Utmed den långa gräfningen voro massor 

 af träbråte uppkastade. En del visade sig genom sitt läge intill 

 stubl)ar i kanalkanten vara delar af en skogsbotten, som låg un- 

 gefär midt i den 25 — 30 cm. hållande kärrtorfven. I de öppna, 

 grunda vattenfåror, i hvilka ån förtonade, stodo de direkt på bottnen 

 bland gula och hvita näckrosor. Bland stubbarna märktes sådana 

 af tall (en mätte 30 cm. i diameter) och björk. En del träbråte ut- 

 gjorde yngre nersvämningar, en annan tillhörde den svämlera, som 

 antagligen låg direkt på den plastiska blå bottenleran. Troligen 

 hörde de fA^stammar, som på ett par ställen uppgräfts, till den 

 gamla skogsbottnen. Tyvärr kunde ej moderklyftet till några på 

 kanalsidan uppkastade |t/r«/7 kottar, ej heller till ett däggdjiirshen 

 bestämmas. 



Före den subboreala skogen hade sålunda under atlantisk tid 

 också funnits sänka, svagt torfbildande kärrmarker. — Om några 

 af dessa öfverlefvat uttorkningen och blifvit källorna till de sub- 

 atlantiska, hydrofila samhällena, vet jag ej. Att lägga märke till är 

 de nuvarande kärrens genom Carex chordorrhiza, Carex limosa, 

 Eriophonim gracile, Salix hastata etc. betingade nordliga karaktär. 

 Mossar. 



Stormossen i Edhems s:n (iQ^^/gOö). — Af denna stora torfmosse, 



