(64) 



talet växlande, men rätt ofta omkring 20, till färgen hvita eller ljust 

 rödaktigt anlupna; de äro betydligt smalare än hufvudformens hvita 

 kalkblad. De sitta i spiral och böra väl anses som transformerade stån- 

 dare, medan de fem gröna hyllebladen motsvara de hos normala blom- 

 mor färgade kalkbladen. I blomman råder alltså både fyllodi och petalodi. 

 Undantagsvis är något af de hvita hyllebladen i ena kanten försedt med 

 en grönaktig list. 



Ståndarna voro i allmänhet normalt utbildade. Stundom träffades 

 dock ett slags öfvergång till hylleblad, bestående af ett smalt, till färgen 

 hvitt, bladlikt organ, hvilket vid midten var försedt med en gulaktig 

 fläck, men saknade pollen. 



Pistillerna voro hos de flesta exemplaren normala, men en antydan till 

 genomväxning af blomman (diafys) kunde spåras hos några individ. De 

 nedre pistillerna voro då typiskt utvecklade, men ofvanför detta bälte 

 kunde iakttagas dels smala, rännformiga, grönaktiga blad, föga längre än 

 pistillerna (fyllodi hos fruktblad), dels ett bälte väl utvecklade ståndare 

 (^staminodi), dels ståndare med en hårbeklädd förlängning af knappbandet. 

 Fruktfästets öfre del var alltid besatt med normalt utvecklade pistiller. 

 Dessa, liksom äfven de nedersta, utbildades till mogna frukter, hvarom 

 jag senare på sommaren kunde öfvertyga mig. 



Antalet missbildade individ på växplatsen torde varit mellan 30 och 

 40. De växte tämligen nära tillsammans på ett par fläckar om några 

 kvadratmeters yta, där blott enstaka individ af det vanliga utseendet fö- 

 rekommo. Utom detta område träffades åtskiUiga typiska, men inga ab- 

 norma individ. Ej heller ha sådana iakttagits under det föregående året, 

 då platsen flera gånger besöktes. Det synes därför sannolikt, att 1907 

 års regniga sommar framkallat förändringen. Hur de missbildade exem- 

 plaren i framtiden förhålla sig, torde kunna ses i D. B. V:s trädgård, 

 dit jag inflyttat några af dem. 



Teratologiska förhållanden af liknande slag, ehuru ej så komplicerade, 

 äro förut omtalade. Kalkblad, som genom »Vergriinung» blifvit föränd- 

 rade, ha nämligen iakttagits af C. O. Weber och O. v. Seemen (enligt 

 O. Penzig, Pflanzenteratologie). j^ Johansson. 



Ulex europaeus L. i Bohuslän. 



Sommaren 1905 den 19 juni fann jag på nordstranden af GuUmars- 

 fjorden, 1 mil från mynningen, 2 buskar Ulex curopwus L. rikt blom- 

 mande. Buskarna växte i en liten dalsänka mot stranden omkring 50 

 m. från densamma. Marken utgjordes af tämligen fuktig ängsmark. Åt 

 norr på en 25 m:s afstånd stod en förkrympt talldunge, men för öfrigt 

 fanns ej träd eller buskar. Huru dessa buskar kommit till platsen är ej 

 lätt att säga. En enda människoboning fanns på ungefär 1 km:s afstånd, 

 nämligen Pensionat Alsbäck, men för öfrigt var trakten ej bebodd vida 

 omkring. Rudolf Bnjdnl Meisner. 



