(71) 



gräsvall nära järnvägen ett ex. 1896. — Antagligen ditförd med utländskt 

 frö.» C. G. Westerlund (1898, p. 78 — 9) har dessutom år 1897 i 

 »Tuna sn. på en fuktig äng på andra sidan vägen midt emot Tunaber- 

 get» funnit den därifrån af honom nybeskrifna var. tanense »i mängd». 

 — Från Medelpad föreligga i Riksmuseets herbarium exemplar från 

 »Selånger» af år 1896 och i Uppsala Universitets herbarium från »Skön, 

 Valknyte» af år 1904. — I Uppsala-herbariet föreligga dessutom exem- 

 plar från »Ångermanland, Sollefteå sn.» af år 1904. 



I Dalarna är Thlaspi alpeslre funnen på ett flertal lokaler. En hel 

 del lokaluppgifter från Dalarna lämnas af K. Johansson (190O, p. 263) 

 och WiSTRÖM (1905, p. 294). I Riksmuseets herbarium föreligga exem- 

 plar från »Dalarna, Falun, Glamsarfvet» redan från år 1883. — Äfven 

 i Jämtland är arten enligt P. Olsson (1884, p. 87; 1896, p. 122) funnen 

 på en hel del lokaler; om ståndorterna och växtens uppträdande näm- 

 ner Olsson: »strandängar rar (sannolikt tillfällig)» (1884, 1. c); »är lik- 

 som flere andra i familjen inkommen med höfrö» (1896, 1. c). I Upp- 

 sala Universitets herbarium föreligga exemplar från »Jämtland, Frösön» 

 redan af år 1882. 



Å flertalet af de of van angifna fyndlokalerna torde Thlaspi alpestve 

 uppträda i kulturformation eller i anslutning till dylik. Någon bestämd 

 uppgift om artens uppträdande i naturlig växtformation torde före detta 

 saknas i litteraturen för vårt land. Då arten hos oss i allmänhet synes 

 uppträda under förhållanden, som nära öf verensstämma med de af Holmboe 

 (1900, p. 198 — 201) för Norge angifna, tillåter jag mig slutligen här 

 citera Holmboes ord, 1. c. p. 201: »Karakteristisk for Thlaspi alpcsire 

 er dens omtrent samtidige optraeden paa steder, der ligger i betydelig 

 indbyrdes afstand, medens den mangler i mellemliggende distrikter. Dette 

 finder sin förklaring i den omstaendighed, at den hos os omtrent ude- 

 lukkende udbredes med graesfro. I de fleste tilfaelde, hvor voksestedets 

 natur er oplyst, findes Thlaspi i dyrket eng, paa graesplaner, i haver og 

 kirkegaarde, ved veikanter etc; saerlig synes den at forekomme ofte i 

 haver og parkanlag. Sjaeldnere er den funden i krat eller naturlig eng, 

 paa udyrkede graesmarker og bakker, og i flere af disse tilfaelde staar 

 det udtrykkelig anfört, at vedkommende sted ligger naer have og dyrket 

 mark. Bedst synes den at trives paa temmelig torre steder, hvor graes- 

 set ikke vokser for grovt og taet; dog kan den undertiden ogsaa findes 

 paa fugtigere steder.» 



Om sättet för Thlaspi al])estres inkommande å den nya fyndlokalen 

 i Mörteviks hästhage känner jag intet. Som nämndt saknas växten för 

 öfrigt fullständigt i traktens flora och har mig veterligt aldrig förut varit 

 därifrån känd. Utan att framkasta några gissningar om växtens sprid- 

 ningsmöjligheter till lokalen i fråga har jag här blott velat framhålla 

 artens anmärkningsvärda uppträdande i naturlig växtformation å förut 

 okänd fyndort. 



LITTERATUR. 

 Fries, E., Novitiarum Florae Suecicae mantissa tertia. Lund 1842. 

 Hartman, C. J.: Handbok i Skandinaviens flora. 4 — ll:te uppl. Stock- 

 holm 1843—79. 



