'A')\ 



Gemensamt för C.omposilte är: all de Ull ell rör samman växla 

 knapparna öppna sii^ inåt, så att pollenet först ntlömmes inom 

 röret; att stiftet växer fram igenom röret och därunder på elt eller 

 annat sätt åsladkommer pollenels exposition under hansladiet; 

 samt att sedan honstadiet vidtager, då märkesytorna blottas. Detta 

 är utveckHngsförloppet hos de samkönade blommorna. Hanblom- 

 mor förhålla sig i regeln på samma sätt, med den skillnad, att 

 honstadium saknas. Honblommorna, hvilka sakna hanstadium, då 

 de ej ha något pollen att exponera, lämnas här utan afseende. 



Som den l:a luifvudtypen med afseende på pollenexpositionen 

 betecknar jag den, som blifvit mest beaktad, och som utmärkes 

 däraf, att stiftet med sin spets skjuter pollenmassan framför sig, så 

 att pollenet exponeras på 

 knapprörets spets. 



Hos den Hia hufvudlypen är 

 detta ej fallet, ulan pollenmassan 

 fastnar på stiftets (inkl. märkes- 

 flikarnas) håriga utsida och med- 

 följer, då stiftet växer ut ur röret, 

 så att pollenet exponeras på 

 stiftets yta. 



Den bet3'^dliga olikheten mellan 

 dessa typer är påtaglig. Under 

 hanstadiet är stiftet hos den I:a 

 doldt, bos den H:a synligt. Emel- 

 lertid saknas ingalunda former, 

 som intaga en mellanställning 

 mellan dem. 



I:a hutVudtypen. Pollen- 

 expositionen på knapprörels 

 spets. 



Cijmtré-tijpen. Till denna höra 

 i allmänhet Cynareiv. Jag kän- 

 ner blott två undantag, nämli- 

 gen Lappa tomentosa och Car- 

 thanms tinctoriiis. 



Knappröret är hos denna typ 

 långt och smalt, spetsigt och ofla 



mer eller mindre krökt. Hos de ^'8- ^- Centamea glastifolia L. strax 



före antesens början och under honsta- 

 mest typiska, hvilka förekomma diet. 3V„:i. 



