302 



häniedan under a), är röret af rätt hård konsistens och bildar 

 ofvanför knapparne en näbbliknande spets, som före anlesen är 

 tom, men under hanstadiet tjenstgör som ett pollenmagasin. Strän- 

 garne äro alltid retliga under hanstadiet. 



a) Hanstadiet varar en hel dag (kanske stundom längre?). Knapp- 

 rör af fast byggnad. Centaurea scabiosa, cjlastifolia (fig. l), Cnicus 

 benedictus, Echinops ritro, Xeranthemiim anniium. 



b) Hanstadiet varar från morgonen till ungefär midt på dagen, 

 då honstadiet vidtager. Knapprör af svagare byggnad. Cirsium 

 caniim, Carduus crispiis. Notobasis syriaca, Serratiila coronata, Tyrim- 

 niis leiicogr aphus. Hanblommorna af Cirsium arvense förhålla sig 

 på samma sätt. 



Den vanliga typen. Till denna torde de flesta Heliantheoe, Anthe- 

 mideae, Asterese, Inulineas och Senecionese höra. Knappröret synes i 



allmänhet vara kortare och 

 mer trubbigt, af svagare 

 byggnad än hos gruppen a), 

 och alltid rakt. En skarp 

 skillnad mellan denna typ 

 och Cynaré-lypen är knap- 

 past gifven genom dessa ka- 

 raktärer, men det synes mig 

 dock vara naturligast att 

 hålla dem isär. Retliga stån- 

 darsträngar förekomma äf- 

 ven här ej så sällan, men ret- 

 ligheten hos denna typ torde 

 i allmänhet vara betydligt 

 svagare än hos Cynaréerna. 



Äfven här kan man ur- 

 skilja olika utsträckning af 

 hansladiet. Hos Cosmos atro- 

 sanyuineus (tig. 2) varar det 

 en hel dag. Hos flertalet 

 torde det vara inskränkt lill 

 förmiddagen. 



II;a hulvudtypen. Pol- 

 lenexposition på märkesfli- 



Fig. 2 ro.smos alro.sa,u,nincus (llook ) Voss l^.„.,i.,j5 ^llcr (lessas Och stif- 

 (= DnliiKi Zimaptini Koezl.) Han- ocli hon 



stadinm. 5'/, : I. lels Ulsida. 



