370 



Beskrifven i xMichelia Bd. II p. 609, 1881 — 1882 och i Sacc. 

 Sylloge II p. 7157. EgcMitligeii har denna svamp redan förul hlifvit 

 be.skrifven af K.\rstex i Mycol. fennica II p. 285 under namnet 

 Hysteriuin conif/ennm, hvilket namn dock förut blifvit användt af 

 Pkrsoon för en annan svamp, som nu benämnes Hijpoderma coni- 

 gena (Pers.). — Karsten har ån5'o beskrifvit denna svamp i Hed- 

 ^vigia 1883 p. 42 som Hijsterium strobilariiini Karst. och denna be- 

 skrifning finnes i Sacc. Sylloge II p. 751 med den af Saccardo 

 gjorda anmärkningen »an tamen potius Gloniiim?' Detta är förmod- 

 ligen anledningen hvarför Karsten i sin Revisio monog. atque 

 syn. ascom. in Fennia hucusque detect. (Act. Soc. pro Fauna & 

 Flora fenn. Tom II n. 6, 1885) förändrar namnet till Gloniiim 

 strobilariiim Karsl. Det är dock först Rehm (Discomyceten p. 12), 

 som klargör, att Saccardos och Karstens svampar äro identiska. 

 — Förut anträffad i Sverige af Romell (Stockholm maj 1887) och 

 omnämnd af A. G. Eliasson i Fungi Upsalienses. 



Godronia Myricac Karst., P^ragmcnta mycol. VII, Hedwigia 1884 på torra 

 grenar af Mijrica gale VI 190(). 



Upptages under detta namn äfven i Karstens Symbolae ad Myc. 

 fenn. XIII p. 6 och i Saccardos Sylloge VIII p. 604. Förut blott 

 anträffad af Karsten juni 1859 nära Wasa. 



Asci 30 X 4—5 //; sporer 7 — 8 x 2,.'-, /j.. Jod +. Parafyser få, men 

 grofva, 36 // långa (gå således utanför asci), 3 /< tjocka, septerade 

 samt lansettformigt tillspetsade. Svampens hyfer växa ut och bilda 

 i apotheciets kant förlängningar; dessa äro svarta, 2 — 4-septerade, 

 vid skiljeväggen insnörda, i spetsen förljockade och tvärt slutande 

 samt 21 — 50 /j. långa och 4 — 7 //tjocka. I apothecierna finnas under- 

 stundom också konidier; dessa äro ofärgade, böjda, 30 //. långa och 

 3 — 4 t/, tjocka. Liknande konidier finnas ock hos andra discomy- 

 ceter tillhörande denna grupp, såsom Cenahgiiim lariciniim (Pass.) 

 Sacc, Godronia Miihlenbeckii Moug. & Lév. samt Godronia Linnaeae 

 Karst., se K- Starbäck, Discomyceten-Studien i Bih. till Vet. Ak. 

 handl. Bd. 21, Afd. III n. 5. — Då Godronia annars har fler- 

 celliga sporer och då såväl af Karsten som i dessa exemplar en- 

 dast funnits encelliga sådana, synes tvifvel underkastadt, om ej 

 denna svamp, i stället för att hänföras till Godronia, borde föras 

 till Cenangium eller möjligen till en helt annan grupp, t. ex. 

 MolUsia eller Pijrenopcziza. 



Godronia urceoliformis Karst. pä torra grenar af MiirliUiis iiliginosa IX 

 1902. 



