4U 



lingen af Sknndinaviens boreala och Centraleuropas xerotermiska 

 period. 



För min del tror jag, att den reliktgrupp, hvaroni här är fråga, 

 måste uppdelas i flera element. Det är dock en afgjord skillnad 

 mellan t. ex. de köldömma mediterrana formerna och de stäppväx- 

 ter, som i Sibirien tränga upp till de subarktiska skogarna och på 

 fjällen ingå i den subalpina t. o. m. alpina regionen. Och viktigt 

 är det att erinra sig, att, som redan Xehring upprepade gånger 

 framhåller, de stäppfaunor, hvilka stå i förbindelse med den sista 

 istiden, och ej minst den, hvilken omedelbart följer den sista tun- 

 dratiden i spåren, äro af en ganska härdig typ. Det låter mycket 

 väl tänka sig, att, om man, som t. ex. Kerner år 1898 (II p. 653), 

 Engler och Drude, antager tvänne torra perioder under postgla- 

 cial tid, dessa haft till sin värmemängd ganska olika vegetations- 

 perioder. Den första skulle då, ungefär som Studer vill ha det 

 för die gelbe Kulturschicht» vid Schweizersbild, ha varit en siib- 

 (irktisk stäpptid, den andra den xeroteriniskct perioden par préférence, 

 under hvilken de verkliga xerotermerna i den nu behandlade re- 

 liktgruppen invandrat. 



Hvilka äro motsvarigheterna i Skandinavien till dessa tvänne torra 

 perioder? Några spår efter den subarktiska stäppen, sådan den 

 kommit till utbildning i Centraleuropa, finnas ej på den skandi- 

 naviska halfön, och perioden i fråga faller kanske här inom tiden 

 för landisens afsmältning. Hvad den andra perioden beträffar, tror 

 jag mig af följande skäl vara berättigad att uppställa som en 

 arbetshypotes: den xerotermiska perioden i Centr(denrop(i och den 

 subhoreala i Skandinavien äro identiska, och det är från denna geo- 

 logiskt sedt mycket närliggande tid, som de relikta xerotermiska växt- 

 samhällena såsom sådana i bada områdena härstamma. 



Först kan som en formell anmärkning framställas: hvarför är 

 icke lika gärna, som t. ex. .Ii.p.oscii framkastat, vår boreala period 

 denna motsvarighet? Denna anmärkning bar sitt fulla berättigande, 

 enär det är mycket troligt, att åtminstone ett stycke in på konti- 

 nenten samma klimat gjort sig gällande, som uttorkat delar af de 

 sydskandinaviska mossarne. Som strax skall j)åvisas, är det också 

 antagligt, attWKHERS liruchwaldtorf > från nordvästra Tyskland är 

 en boreal bildning af mera kontinental natur än den ofvanliggande 

 antagligen insulära Sphagniim-iorlxvu. Om vi nu antaga, att kli- 

 matet äfven exempelvis i öfriga delar af 'i^yskland samt Österrike 

 och Schweiz blifvit mera kontinentalt än i nutiden, borde sydost- 



