pcslir var. Iniicnsc har i iiiill lörra lucdciflantle blilvil lörbisedd. Uiu 

 fyndlokalen och den funna formen säger här Westerlund: »Smal. Ek- 

 sjö, på fuktig ängsmark invid ån öster om staden (i mängd 1902). Liksom 

 på originallyndorten i Helsinghmd (se Bot. Not. 1H9<S, p. 7<S) betydligt lägre 

 än hufvudformen. Denna kan blifva ända till 35 cm. och däröfver, så- 

 som jag funnit den j)å Kunstaåsen vid Vattholma.» Thlaspi alpcslrc var. 

 tiinense har äfven af T. Lagerberc;, efter livad han meddelat mig, blifvit 

 funnen vid Eksjö år 1904 »på förut odlad mark» (samma lokal som den 

 Westerlundska?). 



Ur materialet till den »förteckning öfver Stockholmstraktens kärlväx- 

 teric, hvars ulgifvande förbcredes af Botaniska Sällskapet i Stockholm, 

 har jag hämtat följande uppgifter om fynd af 77?/. alpcslrc. Söderman- 

 land: Västertälje, vid Hall 1894. Salem: »Iakttogs första gången 1881 

 invid Bornsjön. Sedermera har den betydligt spridt sig och är nu all- 

 män i trakten af Wellinge och kring Bornsjön, förekommer ock vid Berg- 

 holm, Loringe samt torpet China under Bockholms Sätra, men i öfriga 

 delar af socknen har Thlaspi ej observerats. I sammanhang härmed kan 

 nämnas, att Thlaspi numera förekommer jämväl på norra sidan af Mä- 

 laren, där den vid Alby på Ekerön 1903 anträffades i riklig mängd» 

 (Knut Almgren). På banvallen nära Rönninge (se H. Hesselman: »K. O. 

 E. Stenströms studier öfver expositionens inflytande på vegetationen». 

 Arkiv för Botanik, Bd 4, N:o 4, Uppsala 1905, p. 14). Uppland: Solna, 

 Hagaparken 1880-talet, Mariedal 1903, Mellanjärfva 1902, Ulriksdals park 1900 

 ^03. Lofö: Ängsholm. Sånga: Svartsjölandet flerstädes. Värmdö: Fogelbro 

 ymn. på åkrar vid torpet Korshamn 1900 — 02. Frötuna: Knutby. — Dess- 

 utom har jag af docenten d:r H. Hesselman fått uppgift om ett hans 

 fynd (sommaren 1903) af Thl. alpestre vid landsväg å Stäkesön i Stock- 

 holms-Näs' socken. — Om Thlaspi alpestrcs uppträdande i Knifsta socken 

 i Uppland har professor R. Sernander välvilligt meddelat följande: >^Det 

 ställe, hvarifrån förekomsten af Thlaspi alpeslre inom Knifsta socken sy- 

 nes utstråla, är parken vid Noor. Troligen har den ursprungligen kom- 

 mit dit med gräsfrö. Den älskar varm jordmån och svagt slutna ve- 

 getationsmattor, men växer på såväl öppna som tämligen beskuggade 

 platser. Särskildt anträffas den i löfängsartade formationer, men här 

 gärna i edafoider (R. Sernander, Stipa pennata i Västergötland, p. 68, 

 Sv. Bot. Tidskrift 1908^ med glesa fältskikt. Sådana äro t. ex. kanterna 

 mot leråkrar och mossmarker (Barrsjön, för hvilken Thedenius 1871 upp- 

 ger densamma , berghällar eller block med tunn jordskorpa samt träd- 

 baser (Sernander 1. c. p. 406\ Att här snön under betydligt större del 

 af året än i öfriga delar af formationen är bortsmält, spelar nog ej liten 

 roll för denna utprägladt vintergröna växt.» 



Professor Sernander har äfven meddelat mig tvenne Nerike-lokaler 

 för Thl. alpestre: »Hammars socken, Ammeberg, pa ruderatmark vid ham- 

 nen 28 juli 1897. Vid ett besök den 28 juli 1905 hade den spridt sig be- 

 tydligt rundt rostugnen, bruksbyggnadei'na etc. — Lerbäck, Klockarhyt- 

 tan, åker, 7 juli 1899» (Sernander, Den skandinaviska vegetationens sprid- 

 ningsbiologi, Upsala 1901, p. 18). , 



Tack vare lektorn d:r .1. A. O. Skärman kan jag här äfven meddela 



