1913- ^O- Ï2. DEN MENNESKELIGE GONOCHORISME ETC. I3 



forhold, under hvilke barnet voxer op, og navnlig de principper, som leder 

 opdragelsen, maa antages at eve indflydelse paa den bisexuelle (indifferente) 

 reaktions overførelse til hétérosexuel; dette er efter min mening givet allerede 

 ved den iagttagelse, at det ingenlunde sjelden ser ud til, at barnets første 

 sexuelle oplevelse virker bestemmende paa udviklingen af dets sexuelle 

 reaktion som voxent menneske; og hvis saa er tilfælde, er det vel sikkert, at 

 ogsaa de øvrige tertiære sexualkarakterer kan paavirkes ved opdragelsen. 



Jeg er forøvrigt tilbøielig til at antage, at ogsaa andre sociale forhold, 

 navnlig de konventionelle regler for omgangen mellem kjønnene, ikke er 

 uden indflydelse paa gonochorismens udvikling i barndoms- og ungdoms- 

 aarene; og man kan derfor efter min mening med en vis ret opfatte den 

 sexuelle applanationsproces som en slags psykisk epidemi. Jeg mener der- 

 for, at det var et fint og værdifuldt instinkt, som bragte familjen til at lade 

 gutterne lege med tinsoldater samt smaavaaben og indprente sig krigerske 

 idealer og bedrifter, medens pigerne fik dukker og smaa modeller af hus- 

 geraad, for at de skulde vænne sig til at tænke sig som fremtidige 

 hustruer og mødre ^. 



Jeg har tidligere gjentagende udtalt mig om dette vigtige spørgsmaal 

 og finder ikke nu at kunne gaa nærmere ind paa denne sag. 



Det er nu min hensigt at sige nogle ord om gonochorismens stand 

 under de forskjellige hovedafsnit af den menneskelige kulturudvikling; og 

 jeg mener, at det for vort øiemed kan være tilstrækkeligt at tage frem 

 nogle skitsemæssige exempler fra de forskjellige stadier. 



Lad os da som vort første exempel tage for os en menneskehorde, 

 der er sammensat af en enkelt race og endnu kun har saa svage tillob til en 

 social organisation, at det naturlige udvalg gjør sig fuldt gjældende uden 

 paavirkning af sociale forhold, og lad os antage, at horden lever i promis- 

 cuitet og ernærer sig ved jagt. De mænd, som er de modigste, hurtigste 

 og kraftigste, vil faa størst udbytte af jagten; og de vil tillige seire i 

 kampen om besiddelsen av kvinderne. Mændene vil fortrinsvis udvælge de 

 mest feminine kvinder, hvis skjønne legemer virker stærkest kontrekterende 

 paa dem; og kvinderne vil af samme grund foretrække de mest virile. 



^ I vore dage søger man ved indførelse af ligeartet undervisning for gutter og piger (den 

 saakaldte fællesundervisning) og ved tilsidesættelse af de konventionelle regler efter bedste 

 evne at nedbryde, hvad aarhundreders erfaring har bygget op, og det uagtet den viden- 

 skabelige forskning nu har lært os at forstaa den social-medicinske grund til de gamle 

 regler. 



