6 HANNA RESVOLL-HOLMSEN. M.-N. Kl. 



myrer og endelig de dyrkede enge. Etpar skogklædte terrassers skraa- 

 ninger ned mod den mere eller mindre dyrkede mark nedenfor er ogsaa 

 medtaget. Det er klart, at med saa tidsrøvende undersøgelser som disse 

 rækker man ikke langt paa en enkelt sommer, særlig da konserveringen 

 af det indsamlede materiale ogsaa kommer til. Men da de vundne hyppig- 

 hedstal gir et eksakt udtryk for en given lokalitets vegetation ^, og jeg har 

 forsøgt at vælge lokaliteterne fra den mere typiske form for egnens plante- 

 samfund, har jeg det haab, at disse undersøgelser vil yde et anvendeligt 

 om end lidet bidrag til kundskaben om vort lands vegetationsdække. 



Vegetation paa skogbund. 



Denne er undersøgt paa i6 forskjellige steder, dels i dalbundens 

 skoge, og her enten hvor furuen er saa fremherskende, at de maa betegnes 

 som furuskoge, eller paa de væsentlig med birkeskog bevoksede elvemoer, 

 og dels i dalsidens blandingsskog og birkelier-. 



Furuskogene. 



Resultatet af de udførte undersøgelser af furuskogenes bundvegetation 

 er fremstillet i tab. i. Den er udført paa 3 lokaliteter. 



Rubrik i viser resultatet af undersøgelsen i en liden furuskog paa 

 elvens nordside, bag Rundhaugen. Den ligger 40 m. o. h. Den var temmelig 

 aaben, og træerne var ikke store. Den var isprængt med birk og havde 

 underskog af smaafuru. 



Bunden var fysiognomisk præget af Empetrum nigrum, Vacciniimi 

 vitis idaea og Myrtillus, samt Connis succica, der dog ikke var saa jevnt 

 udbredt som de fornævnte arter. 



Rubrik 2 viser bundvegetationen fra furuskog, der vokser paa den 

 ganske jevne overflade af en høi terrasse paa sydsiden af elven, nær gaar- 

 den Kirkesnes. Denne furumo var sterkt hugget. Den havde nu kun trær 

 af smaa dimensioner; men talrige stubber, som stod igjen efter tidligere 

 hugning, viste, at forholdet havde været anderledes. Skogen har før været 

 isprængt med birk; men den var nu hugget væk af hensyn til furuskogen. 

 Paa pi. I fig. I sees et lidet parti af denne skog med gjenstaaende birke- 

 stubber. 



1 lalfald for karplanternes vedkommende. 



2 Høidemaalingerne er udført med aneroidbarometer og er udregnet efter formelen s. 51. 

 i H. MoHN, Praktisk veiledning til høidemaaling med barometer. Kristiania 1888. 



