IÇIS- No. 13- STATISTISKE VEGETATIONSUNDERSØGELSER. 3I 



meget alinincielige og ofte af betydelig længde. Fulgte man en saadan 

 kjos fra elven af og indover skogen og fortsatte i dens retning, naar den 

 ophørte, stødte man som oftest paa en ny kjos, som man kunde følge ud 

 til elven paa den anden side af skogen. Hele den udenforliggende del af 

 denne har vel fra forst af været en og kjosene paa begge sider en 

 sammenhængende elvearm, som har skilt øen fra skogen indenfor. Denne 

 tilvoksning af olvemocrne kunde i dens oprindelige forhold let iagttages 

 paa elvens nyere, ofte vidstrakte løsaileiringer. 



Kjosene var paa begge sider omgivet af høie træer, A/nus incana, 

 Sali.x nigricans og især pcntandra. Træerne havde undertiden saa store 

 kroner, at deres grene rak sammen over kjosen. hidenfor de høie trær 

 kom gjerne paa begge sider et belte af graavidjer, der dannede et tæt krat. 

 Den karaktergivende busk var her Salix lapponnni. Saa kom et Carex- 

 belte paa kjosens bredder. Jeg skal nærmere omtale vegetationen i en 

 saadan kjos, der skar sig ind i den fornævnte og undersøgte elvemo (tab. 2, 

 rubrik 3). Undersøgelsen fandt sted i slutten af juli. Vandstanden i elven 

 var da lav og kjosen næsten udtørret i den yderste del. I dette parti vokste 

 Subularia aqtiaticn i mængde paa den tørlagte, dyndede bund. Den blom- 

 strede saa rigt, at dens tusinder af smaa blomster mindede om udstreet 

 sukker. Sammen med den vokste Ranunculus reptans, ogsaa i blomst. 

 Paa andre steder af den tørlagte bund saaes Callitrichc venia f. minima 

 og Hippuris vulgaris. I den dybere del af kjosen vokste Myriophylluin 

 alterniflorum og Hippuris vulgaris f. fluviatilis samt Potamogcton alpinus 

 og Characeer. Af moser saaes Calliergon giganteum og Drcpanocladiis 

 ßuitans. Langs kjosens dyndede bredder, delvis ude i vandet, saaes 

 Carex aquaiilis og Plquisctum fluviatilc *limnsum samt Caltha palustris. 

 Længer inde paa bredden og nærmere krattet vokste Juncus alpinus og 

 fiUformis, Carex canescens og Goodenoughii *juncella, Paa pratensis i en 

 tyndtblomstret form og Galium palustre, samt af moser Drcpanocladus 

 flicitans, Folytrichum alpinum og Blasia pusilla. 



I et større tjern (Bjornklettjern, PI. 1\', fig. i) i ca. 133 meters høide 

 o. h. vokste Nupliar pumilum i mængde. Den var steril. Enkelte steder 

 saaes den sammen med Equisetum fluviatilc, der var meget udbredt, andre 

 steder med Ilippuris vulgaris. Langs bredden saaes Menyanthes trifoliata 

 og Carex rostrata. De tre sidstnævnte planter forekom ogsaa paa det 

 sumpige terræng omkring tjernet sammen med Comaruni palustre og Caltha 

 palustris. 



I enkelte smaa tjern paa begge dalsider saa jeg Potamogcton natans 

 som eneste vandplante. Den var oftest rigtblomstrende. 



