22 C. O. E. ARBO. M.-N. Kl. 



nye tvivlsomme Indflyttere. Det passer forsaavidt ogsaa, sotn det synes, 

 at kun ganske faa Dolichocephaler er sluppet ind i disse af Naturen saa 

 tarveligt udstyrede Bygder, medens Mesocephalerne omtrent forholder 

 sig som vanligt (nogle og 20 pCt.); dog er der adskillige Tegn til Blan- 

 dinger, da der var over 7 pCt. brunøiede og 14 pCt. med blandede 

 Øine. 



Spindsfolkene ere ligesom Listers meget søgte som Sjøfolk, da de 

 har Ord for at være paalidelige, tro og pligtopfyldende og koldblodige 

 og rolige i Faren, om end ei netop saa raske. Tidligere seilede Befolk- 

 ningen meget Kysten rundt med Brændevin, hvilket gjorde, at Drukken- 

 skab var meget udbredt — dette er dog ikke nu længer Tilfælde ^ 

 Der er en noget skarpere Dialektgrændse mellem Spind og Lister, af 

 hvilke de første have et skurrende r, som de andre mangler; ogsaa 

 mellem Herred er der nogen, men mindre Dialektforskjel. 



Helvigsfjorden fortsætter videre i nordøstlig Retning som Lyngdals- 

 fjorden ind til den ægte vestlandske Dal, Lyngdal, hvoraf C. Flood 

 ogsaa har leveret en saa god og tiltalende Beskrivelse ^. 



Den gaar som næsten alle disse større vestagderske Dalfører i syd — 

 nordlig Retning, temmelig jævnsides med Kvinesdal, hvorfra den er skilt 

 ved et circa 2 Mil bredt Fjeldparti (hvorover tidligere meget tung og 

 besværlig Vei) og har som disse Navn efter den Elv, som gjennemstrøm- 

 mer den fra Lygnevandet ^. 



Endskjønt Jordbunden i den ydre Del — Aa Sogn — er sandig og 

 skrind og synes lidet indbydende til Dyrkning, har dog Dalen efter 

 Gravfundene været tidlig og noksaa talrig befolket i de forhistoriske 

 Tider, og i Dansketiden har ogsaa flere conditionerede Folk boet her; 

 den er nemlig bekjendt for sit sunde Clima. Trods dette bærer Dalens 

 nuværende Bebyggelse et mærkeligt Præg af manglende Sands for Orden 

 og Planmæssighed — næsten alle Huse ligge saaledes mere eller mindre 

 skjævt saavel til Dalstrøgets Retning som til den Dalen gjennemskjæ- 

 rende Landevei og Udhusene indbyrdes igjen i de forskjelligste Vinkler 

 til hinanden. Først naar man kommer op i det øvre af Dalen, synes 

 en større Regelmæssighed at indtræde i Husenes Gruppering til hinanden; 



1 Fra denne Tid skriver derfor en hel Del af Billedhugger Skeibroks bekjendte Skrøner 

 og Listerhistorier sig. 



'^ C. Flood: Fra Fjeldet og Skjærgaarden. Christiania 1879, S. 65. 



3 Hvis ei dette Vands Navn var, kunde man kanske fristes til at tvivle paa, at Dalens 

 Navn kommer af den Elv, som gjennemstremmer den ; thi Dalbunden er, hvor den ikke 

 holdes under Dyrkning, stærkt tilbeielig til at overgroes med Lyng. Den skal alligevel, 

 efter hvad der er mig fortalt, levere en forbausende fed og god Melk. 



