14 F. O. GULDBERG. M.-N. Kl. 



Gjentagne forsøg — enkeltvis og i partier — bekræftede resultatet, 

 skriver hr. Dybdahl. «Der blev af enkelte, navnlig damer, leveret 

 meget smukke ringe, tildels ligefrem konstruerede cirkler (fig. 4, g og 

 h) paa 50 — 70 m.s radius. Men saa var der ogsaa enkelte marodører, 

 der gik hid og did i zikzak.» 



En anden række forsøg med roere, hvis øjne var tilbundne, viste 

 ligeledes samme resultat, nemlig en ringbevægelse af baaden til den ene 

 side. Fig. 5 viser 4 forsøg, foretagne af hr. Dybdahl. iste tur gjøres 

 af en fløtmand med hætte paa hovedet, der tilholdtes at ro sagte og 

 saavidt muligt ret frem; 2den tur er samme opgave, men med paalæg 

 om at ro raskt. Ved begge forsøg anvendtes en færing. 3die tur som 

 iste, men med en sexæring og 2 mand. 4de som ßdie, men saaledes, 

 at en mand roede, og den anden homlede (skaatede). Den roende var 

 kjævhændt. Vejlængden var ca. 2,5 km., blikstille uden strøm. Den, 

 der roede lige paa maalet, stilledes i udsigt en præmie. Alle roere var 

 øvede folk. Resultatet blev — som det sees af figuren — at samtlige 

 brød ud tilvenstre eller højre (de 3 første tilvenstre, den fjerde tilhøjre 

 for de roende). Retningen toges mod land, men kun 2 naaede land; 

 de andre 2 roede i ring med en radius af ca. '/2 km. De, der roede 

 kraftigst, gjorde de mindste ringe. Beretteren var selv med i baaden. 



«Samme resultat — skriver hr. Dybdahl — havde et forsøg med 3 

 smaagutter, der med tilbundne øjne svømmede over et lidet vand. De 

 veg alle ud til venstre. Gutterne vidste ikke, hvad det gjaldt ; de havde 

 præmie ivente. Jeg fulgte selv efter i baad. Den ene af svømmerne 

 gjorde saa skarp bue, at han kom tillands paa samme side, .som han 

 drog ud fra.» (Fig. 6). 



Resultatet af alle de foretagne forsøg er altsaa overalt det samme. 

 Menneskets bevægelse gaar ligesom dyrets, naar den ikke ledes af nogen 

 sans, i circiilær retning og fører tilslut tilbage til udgangspunktet, og 

 det samme individ bevæger sig under lige forhold og lige belastmng 

 altid til den samme side. 



